Kas jauns Latvijā? 

2005. g. 5. - 11. novembrī

Eiropā un citur pasaulē...

Baltijas asamblejas balva – akadēmiķim Ēvaldam Mugurēvičam
Arno Jundze,  NRA  11/05/05    Vakar pēcpusdienā kļuvis zināms ekspertu lēmums par 2005. gada Baltijas asamblejas balvas sadali, kas ik gadu tiek pasniegta Latvijas, Lietuvas un Igaunijas labākajam zinātniekam, mākslas pārstāvim un literātam.
Īpašs prieks, ka šogad augstāko novērtējumu zinātnē saņems LZA īstenais loceklis, habilitētais vēstures zinātņu doktors Ēvalds Mugurēvičs. Baltijas asamblejas balva zinātnē viņam tiks pasniegta par iespaidīgajiem "Livonijas hroniku (Indriķa hronika, Atskaņu hronika, Vartberges Hermaņa Livonijas hronika) tulkojumiem un komentāriem".
Par izciliem sasniegumiem mūzikā balvu saņems Viļņas Stīgu kvartets (Lietuva), bet literatūrā – dzejnieks Haso Krulls (Igaunija) par dzejoļu krājumu Meeter ja Demeeter. Atbilstoši nolikumam šis darbs jau vistuvākajā laikā tiks atdzejots latviešu un lietuviešu valodā.
Pērn prestižāko Baltijas valstu balvu pasniedza Rīgā, bet šogad svinīgā ceremonija notiks 25. novembrī Tallinā.
Valsts prezidenti svinīgi sagaida ParīzēLETA  11/06/05    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga svētdien ieradās Parīzes Orlī lidostā, kur viņu svinīgi sagaidīja Francijas amatpersonas. Rīt Valsts prezidente tiksies ar Francijas prezidentu Žaku Širaku darba pusdienās Elizejas pilī. 
Viņa teiks uzrunu Latvijas Nacionālās bibliotēkas projekta prezentācijā Fransuā Miterāna Francijas Nacionālajā bibliotēkā. Pēc tam prezidentei būs tikšanās ar Eiropas un Amerikas Preses kluba pārstāvjiem un atsevišķas intervijas. 
Prezidente Latvijas vēstniecības telpās pasniegs trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni Katrīnai Lalumjērai par ieguldījumu Latvijas integrācijā Eiropas Savienībā (ES) un Paskālam Andreani par ievērojamu atbalstu Latvijas iestāšanās ES sarunās. 
Vakarā prezidente apskatīs "runājošos akmeņus" un plkst.20.30 Svēta Roka baznīcā noklausīsies Rīgas Doma zēnu kora koncertu. 
Francijas galvaspilsētā Vīķe-Freiberga uzturēsies līdz trešdienai. 
Parīzē notiekošie nemieri nav ietekmējuši prezidentes vizītes gaitu, jo tie norisinās citā Francijas galvaspilsēta daļā. 
Jau ziņots, ka desmito nakti pēc kārtas Francijā turpinās grautiņi. Par spīti tūkstošiem papildus policistu iesaistīšanai nemieru novēršanā, jauniešu bandas naktī uz svētdienu Parīzes nabadzīgajās priekšpilsētās un vairākās lielākajās pilsētās sadedzinājušas 1300 automašīnu. 
Pētījums: attieksmes maiņai pret ES vispirms jārada uzticība vietējai varaiLETA  11/08/05    Lai augtu iedzīvotāju uzticība Eiropas Savienībai (ES), vispirms ir jārada uzticība vietējām varas iestādēm, konferencē "Eiropas Savienība (ES): Kā klausīties un sadzirdēt?" iepazīstinot ar pētījumu par sabiedrības attieksmi pret ES, sacīja Baltijas Sociālo zinātņu institūta direktore Brigita Zepa. 
Kā liecina pētījums, pašreiz Latvijas sabiedrībā ir negatīvs ES tēls, un iedzīvotāji jūtas kā "lūdzēji un nevarīgie". Tomēr ir iespējams sniegt cilvēkiem informāciju, kas viestu viņos cerību un ticību saviem spēkiem. Turklāt ir jāmazina plaisa starp iedzīvotājiem, Latvijas varas institūcijām un ES, sacīja Zepa. 
"Mums ir jāsaprot, no kā mēs baidāmies. Tad, kad mums būs savs viedoklis, tad bailes tiks uzklausītas," atklājot konferenci sacīja Saeimas Eiropas lietu komisijas priekšsēdētājs Oskars Kastēns (LPP). 
Pēc Kastēna domām, Latvijai ir pietiekami daudz resursu, lai sarīkotu nākotnes debates par ES. "Taču mums joprojām nav oficiālu prioritāšu ES. Tās, kas atrodamas mūsu Ārlietu ministrijas interneta mājaslapā, tikpat labi varētu būt Maltas vai Īrijas prioritātes," sacīja Saeimas deputāts. 
Konference tika rīkota ar mērķi izprast galvenās prioritātes, līdzekļus un metodes, lai nākamā gada 8.-14.maijā Eiropas nedēļā visveiksmīgāk rīkotu akcijas, kas nebūtu "ķeksīša" pasākumi, norādīja pasākuma dalībnieki. Tā vietā jāpiedāvā efektīvs informēšanas pasākumu kopums, lai informētu konkrētu sabiedrības daļu par ES struktūras funkcionēšanu un katra cilvēka praktisku saistību ar to. 
Konferences diskusijās tika izvirzīti vairāki pamatmērķi, piemēram, informācijas pasniegšana cilvēkam draudzīgā valodā, sākot ar starpnieku, tai skaitā mediju, skolotāju izpratnes palielināšanu par ES struktūru funkcionēšanu. Tāpat esot jāveido draudzīgas un noderīgas informācijas kopums uzņēmējiem un zemniekiem. 
Būtisku vietu konferences diskusijā ieņēma jautājums par informācijas pasniegšanu Latvijas etniskajām minoritātēm - vai to veikt latviešu valodā ar mērķi "pieradināt" cilvēkus pie latviešu kā darba valodas, vai ļaut latviski nerunājošajiem informāciju par ES turpināt iegūt no ārvalstu medijiem. 
Latkovskis: integrācija balstās uz kopīgām vērtībāmDELFI  11/08/05    Otrdien tiekoties ar Krievijas prezidenta administrācijas pārvaldes vadītāju Modestu Koreļovu, kurš norādīja uz Francijā notiekošajiem nemieriem kā piemēru nepareizas integrācijas politikas rezultātu, īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācija lietās Ainārs Latkovskis skaidrojis, ka Latvijā netiek veidotas mākslīgi noslēgtas kopienas, bet integrācija balstās uz kopīgām vērtībām. 
Pēc Ārlietu ministrijas lūguma Latkovskis un vairāki ministrijas darbinieki tikās ar Krievijas prezidenta administrācijas pārvaldes vadītāju un Krievijas vēstnieku Latvijā Viktoru Kaļužinju, lai pārrunātu sabiedrības integrācijas jautājumus. 
Tikšanās laikā tika pārrunāti aktuāli sabiedrības jautājumi gan Latvijā, gan pasaulē. Koļerovs norādīja uz Francijas nemieriem kā piemēru nepareizas integrācijas politikas rezultātu. 
Savukārt Latkovskis Koreļovu informēja par savu neseno vizīti Nīderlandē, uzsverot, ka tagad, pēc notikumiem gan pagājušajā gadā Nīderlandē, gan Francijā, Latvija tiek labāk izprasta, jo “Rietumu integrācijas politika nav sasniegusi savus mērķus”. 
“Atšķirībā no Nīderlandes un Francijas, Latvijā netiek veidotas mākslīgi noslēgtas kopienas, integrācija balstās uz kopīgām vērtībām,” tikšanās laikā norādījis Latkovskis. 
Ministrs Koreļovu arī informēja par Jelgavas 5.vidusskolas apmeklējumu, kur visi skolēni, atbildot uz jautājumu, kurš studēs augstskolā, pacēla rokas. "Šeit mazākumtautību bērni strādās par ārstiem, inženieriem, nevis veiks zema atalgojuma darbus, kā to lielākoties dara imigranti Rietumu valstīs,” teicis Latkovskis. 
Ministrs uzskata, ka tas ir viens no Latvijas sasniegumiem. “Mēs piedāvājam dzīvot vienlīdzīgi, ar vienādām tiesībām, taču tas nes līdzi arī noteiktu atbildību, pienākumus cienīt šo valsti un zināt šīs valsts valodu," piebilda Latkovskis. 
"Kopš atgadījumiem Nīderlandē un nu jau arī Francijā, pašas Rietumu valstis redz, ka nav iespējams veidot noslēgtas kopienas, kas savā starpā nesadarbojas, kurām nav kopīgu vērtību. Nevar piedāvāt dažādu tiesību kopumu, pretī neprasot nest arī atbildību," norādīja Latkovskis.
Norvēģijā streiko 11 Latvijas celtnieki
Agnese Margēviča,  NRA  11/09/05     Norvēģijā streikot sākuši 11 Latvijas celtnieki, kuriem darba devējs – kāda norvēģu firma – divus mēnešus nemaksā algu. 
Latvijas firmai Timberlat, kura viņiem sameklējusi darbu, nemaz nav darbā iekārtošanas licences. Norvēģijas policijā un arodbiedrībā pēc palīdzības vērsušies 11 Latvijas celtnieki, kuri atteikušies turpināt darbu Norvēģijas celtniecības uzņēmumā Enternor Bygg AS, otrdien ziņoja Latvijas krievu valodā iznākošais laikraksts Čas. 
No laikraksta informācijas izriet, ka Norvēģijā strādājošie ir pieteikuši streiku, jo divus mēnešus viņiem nav izmaksāta alga, kas pienākas par māju celtniecību. Tomēr strādnieki vaino nevis Norvēģijas uzņēmumu, bet gan Latvijas firmu Timberlat, jo strādniekus minētajai celtniecībai esot algojis tieši šis uzņēmums. 
Uzziņu dienestā SIA Timberlat atrodama sadaļā "darbā iekārtošana", bet starp Nodarbinātības valsts aģentūras (NVA) licencētajām darbiekārtošanas firmām šī uzņēmuma nosaukums nav atrodams. No kopumā 57 uzņēmumiem, kuriem ir tiesības sniegt Latvijas iedzīvotājiem darbiekārtošanas pakalpojumus, 48 ir tiesības piedāvāt darbu ārvalstīs, un tikai viena no šīm firmām – Go To Balticum – piedāvā darbu tieši Norvēģijā, liecina NVA interneta mājas lapā atrodamā informācija. 
Uz Neatkarīgās daudzkārtējiem zvaniem pa uzziņu dienestā atrodamo Timberlat tālruņa numuru otrdien neviens neatbildēja. Savukārt laikrakstam Čas Timberlat valdes locekle Ieva Mahajeva apgalvojusi, ka savas saistības nav izpildījis tieši Norvēģijas uzņēmums. "Mēs, tāpat kā strādnieki, esam nokļuvuši nepatīkamā situācijā. Mūsu uzņēmumam nav brīvu līdzekļu, no kuriem varētu izmaksāt aizkavējušos algu, tāpēc esam spiesti gaidīt, kamēr tiks atrisināts jautājums ar Norvēģijas uzņēmumu," sacījusi I. Mahajeva. Komercreģistrā atrodamā informācija par šo uzņēmumu rāda, ka tā valdes priekšsēdētājs un vienpersonisks īpašnieks ir kāds Norvēģijas pilsonis Alfs Petersvīks. Strādnieki laikrakstam Čas stāstījuši, ka atbilstoši noslēgtajiem līgumiem norvēģu uzņēmumam Enternor Bygg AS par padarīto darbu nauda bija jāpārskaita firmai Timberlat, savukārt tai, saņemot naudu, Norvēģijā strādājošajiem celtniekiem bija jāizmaksā alga. Tomēr pēdējo divu mēnešu laikā nav skaidrības par iemesliem, kāpēc aizkavējusies nauda, un strādniekiem nekas cits nav atlicis kā pieteikt streiku. 
"Mēs vairākkārt esam dzirdējuši solījumus, taču naudu neesam saņēmuši. Tāpēc nolēmām pieteikt streiku, kā arī vērsties pēc palīdzības arodbiedrībā un attiecīgajās Norvēģijas institūcijās, laikrakstam stāstījis strādnieks Andrejs Kondratjevs. Uzņēmums katram strādniekam ir palicis parādā 1000–2000 latu. Lai palīdzētu atrisināt jautājumu par aizkavējušos algu, pirmdien ar Latvijas strādniekiem ticies Norvēģijas arodbiedrības pārstāvis. Viņš celtniekiem stāstījis, ka Norvēģijā ir bargi likumi, tādēļ uzņēmumu, kas nemaksā algu, varētu slēgt. Ja tas nelīdzēs, strādnieki varēs saņemt apdrošināšanas naudu, raksta Čas.
Strādniekus no Latvijas Īrijā pamet uz salas 
Sanita Jemberga Dublinā,  Diena  11/09/05    Saimnieka atstātos gliemju lasītājus krastā nogādāja glābēju laiva.
Nepieredzēts gadījums — tā Īrijas varas iestādes vērtē šokējošu notikumu ar viesstrādniekiem no Latvijas, gliemju lasītājiem, kurus darba devējs pametis nakšņot uz neapdzīvotas salas lietainā un vējainā naktī. 
Īri velk paralēles ar pērn notikušo traģēdiju Lielbritānijā, kad līdzīgos apstākļos gāja bojā 21 ēdamo gliemežu lasītājs no Ķīnas, bet šoreiz viss beidzies laimīgi un vismaz divas iestādes sākušas izmeklēšanu. Lietai lielu uzmanību pievērsuši Īrijas mediji, piemēram, lielākajā dienas laikrakstā par to ir galvenais raksts.
Īrijas Jūras lietu departamentā Dienai apliecināja, ka pagājušās sestdienas vakarā glābšanas dienests saņēmis zvanu uz ārkārtas situāciju numuru un zvanītājs stāstījis, ka neapdzīvotajā Koltas salā atrodas 13 cilvēku, kurus tur pametis darba devējs, un viņiem nav iespēju tikt krastā. "Tas ir mazs zemes pleķis, ne lielāks par 1000 m2, un tur nav nekā — ne būdu, kur patverties, neviena cilvēka, un tas ir apmēram puskilometru no krasta, ko bez laivas sasniegt nevar," teica departamenta pārstāvis. Viņus krasta nogādājusi glābšanas laiva. 
Viesstrādnieki pēc nogādāšanas krastā ātri devušies prom, tomēr noskaidrots, ka darba devējs vispirms savācis gliemežus, aizvedis krastā, un tad paziņojis, ka saplīsusi laiva un strādniekiem — 10 vīriešiem un trim sievietēm — jāpaliek uz salas. 
Droghedas apvidus, kura tuvumā incidents notika, ir zināms kā vieta ar palielu Latvijas viesstrādnieku koncentrāciju. Gan policija, gan Jūras lietu departaments viesstrādniekus Dienai aprakstīja kā "acīmredzot latviešu izcelsmes". Arī Latvijas vēstniecībai Īrijā nebija oficiāla apstiprinājuma, ka tie ir latvieši, taču viņi sliecas domāt, ka ir. 
Īrijas Valsts policijā Dienai teica, ka notikušajā pašlaik nesaskata kriminālu nodarījumu, bet gan civiltiesiski risināmas darba attiecības, tādēļ izmeklēšana netiekot veikta. Taču tā ir sākta Jūras lietu departamentā un iestādē, kas atbild par drošību darba vietā. Tiek pārbaudīts gan, vai darba devējam bijusi licence cilvēku pārvadāšanai ar laivu un, ironiski, vai gliemežu lasīšana un iepakošana notikusi atbilstoši ES direktīvām, gan darba apstākļu atbilstība Īrijas likumiem. Sliktākajā gadījumā darba devējam var draudēt gan naudas sods virs 100 000 eiro, gan reāls cietumsods līdz diviem gadiem.
Īrijas iestādes aicinājušas cietušos atsaukties, bet viņi to pagaidām nav darījuši.

Latvijas strādnieki Īrijā: mūs uz salas nepameta! 
Sanita Jemberga Dublinā,  Diena  11/10/05    Boss bijis tik labs kā neviens, bet tagad varbūt nebūšot darba.Mūs uz salas neviens nepameta, nebija nekādu briesmu, klimatiskie apstākļi bija "latvietim kā konfekte" un notikušais ir konkurentu inspirēts pārpratums — tāda ir trīspadsmit Latvijas viesstrādnieku versija par notikumu Īrijā, ko patlaban izmeklē vairākas šīs valsts varas iestādes. Jau vēstīts, ka Īrijas sabiedrību satraukušas ziņas par gliemežu lasītāju, viesstrādnieku no Latvijas atstāšanu bez palīdzības uz neapdzīvotas salas vēlā vakarā, no kurienes viņus krastā bija jānogādā glābšanas dienestam. Viņu darba devējs apgalvojis, ka laivai, ar ko no salas aizveda salasītos gliemjus un kam vajadzēja atgriezties pēc viņiem, saplīsis motors.
"Tas viss ir izpūsts un, mūsuprāt, ir konkurentu speciāli organizēts pārpratums, jo glābšanas laivā atradās arī pārstāvis no viņu firmas un viņi informēja avīzes," tādu versiju Dienai pauda viens no notikumā iesaistītajiem, salacgrīvietis Kristaps Bisenieks, kurš runājot visu trīspadsmit vārdā, no kuriem trim gliemežu lasīšana ir pamatdarbs, bet pārējie tā piepelnījušies nedēļas nogalē.
Viņš stāsta, ka vispirms lasījuši gliemjus uz salas, uz ko var aizstaigāt no sauszemes, bet, kad tur loms beidzies, lūguši aizvest uz aptuveni puskilometru no krasta esošo Koltas salu. To darba devējs arī izdarījis, pēc tam atgriežoties krastā ar pirmo salasīto gliemežu kravu. Laivai, atsitoties pret akmeni, nolūzis motors. "Laivā bija arī mans onkulis. Boss, motoru meklējot, apzvanīja visus, bet, kā zināms, Īrijā no ceturtdienas vakara līdz svētdienai neviens nav atrodams, jo visi dzer," sacīja K.Bisenieks. 
Neviens tādēļ neesot bijis satraukts, laiks "bija stingri plusos, kādi astoņi desmit grādi, drusku lija, bet tas bija latvietim kā konfekte," sēdējuši aizvējā un nolēmuši iekurt ugunskuru, lai sasildītos. Viņaprāt, to pamanījis kāds no krasta un paziņojis glābšanas dienestam.
"Mūs pēc pusstundas būtu savākuši tik un tā, bet, kad viņi piebrauca, nodomāju, kāpēc nenokļūt krastā drusku ātrāk. Būtu zinājis, kā tas viss izvērsīsies, nebūtu tai glābšanas laivā vispār kāpis. Boss mums ir tik labs, kā nekad nav bijis, un iespējams, ka tagad vispār nebūs darba," sacīja K.Bisenieks.
Jautājums gan, vai viņu stāstam noticēs Īrijas varas iestādes, kuras trešdien turpināja pārbaudīt notikušā apstākļus un to, vai saimnieks ievērojis darba drošības prasības un citus likumus. Policijā Dienai jau iepriekš atzina, ka neko kriminālu incidentā nesaskata un tas ir civiltiesiski risināms jautājums starp darba devēju un strādniekiem.

Repše pieļauj, ka Latvijas karavīri misiju Irākā varētu beigt 2006.gada beigās
LETA  11/08/05    Nākamā gada beigas varētu būt tas saprātīgais laiks, kad varētu runāt par drošības kontroles nodošanu Irākas spēkiem un Latvijas karavīri varētu pamest šo zemi, šādas prognozes par mūsu valsts karavīru misijas beigu termiņu Irākā izteica aizsardzības ministrs Einars Repše (JL). Ministrs norādīja, ka pēc gada vajadzētu būt ļoti nopietniem iemesliem, lai mūsu valsts karavīri paliktu ilgāk Irākā. 
Jau ziņots, ka Saeima 10.novembrī paredzējusi izskatīt lēmumprojektu par termiņa pagarināšanu Latvijas Nacionālo bruņoto spēku vienību dalībai miera uzturēšanas misijā Irākā. 
Pirms nedēļas minēto lēmumu atbalstīja valdība. 
Pret lēmumu balsos Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcija, kuras vadītājs Augusts Brigmanis aģentūrai LETA uzsvēra, ka neviens nespēs partiju pārliecināt mainīt savu viedokli un arī Latvijas lielākā sabiedrības daļa ir pret Latvijas vienību misijas termiņa pagarināšanu. 
Latvijas karavīriem Irākā liks pavadīt vēl gadu
Viesturs Radovičs,  NRA  11/10/05     Latvijai Irākā jābūt vēl vienu gadu – Saeimā valdošie spēki ir apņēmušies mūsu militāro misiju šajā valstī pagarināt līdz 2006. gada beigām. Pašlaik politiķi gan sola, ka šis būs pēdējais misijas pagarinājums. 
Ja Saeima šodien pagarinās Latvijas dalību miera uzturēšanā Irākā, deputātiem būs paveicies šo lēmumu pieņemt ar ANO atbalstu – ANO Drošības padome otrdien vienbalsīgi nobalsoja par ASV vadīto daudznacionālo spēku mandāta Irākā pagarināšanu līdz 2006. gada beigām, kā to bija lūgusi Irākas valdība. 
Savukārt Irākas premjerministrs Ibrahīms Džaafari oktobra beigās šādu lūgumu izteica Drošības padomei, atzīstot, ka irākiešu spēki vēl nespēj nodrošināt nacionālo drošību. 
Līdzšinējais 178 000 karavīru daudznacionālo spēku mandāts beidzas šā gada beigās, kad vara Bagdādē jāpārņem demokrātiski ievēlētai valdībai, kā to paredz 15. oktobrī apstiprinātā Irākas konstitūcija. Parlamenta vēlēšanas paredzētas 16. decembrī. ANO rezolūcija paredz, ka jaunā Irākas valdība var jebkurā laikā pirms 2006. gada beigām pārtraukt spēku mandātu vai lūgt to pārskatīt Drošības padomei.
Saeimā iesniegtajā misijas pagarināšanas lēmumprojekta paskaidrojuma rakstā Aizsardzības ministrijas (AM) valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs norāda, ka drošības situācija Irākā pieprasa starptautisko bruņoto spēku klātbūtni un Latvijas armija ir gatava turpināt nodrošināt mieru Irākā. Nākamgad Irākas misijai paredzētas divas rotācijas (katra karavīru grupa tur pavada pusgadu), 2006. gadā aptuvenās misijas izmaksas būs 4,98 miljoni lati. Šī nauda jau paredzēta AM budžetā. 
Lai gan iepriekš izskanējušas ziņas, ka latvieši militāro misiju turpinās Dānijas kontingenta sastāvā, arī nākamgad, ja Saeima pagarinās misijas termiņu, mūsu karavīri paliks Polijas daudznacionālās divīzijas sastāvā. "Iespēja misiju turpināt kopā ar dāņiem bija tikai rezerves variants, jo poļi gandrīz reizi mēnesī mainīja savu viedokli par savu darbību Irākā. Tagad Polija beidzot ir nolēmusi Irāku pilnībā nepamest, bet tikai samazināt savu kontingentu. Tas atvieglo mūsu dzīvi, jo arī nākamgad Latvijas miera uzturētāji varēs palikt vecajā atbildības zonā," sacīja E. Rinkēvičs. Arī nākamgad plānots uz Irāku sūtīt 120–130 latviešu karavīrus.
Nākamā gada beigas varētu būt tas saprātīgais laiks, kad varētu runāt par drošības kontroles nodošanu Irākas spēkiem un Latvijas karavīri varētu pamest šo zemi. Šādas prognozes par mūsu valsts dalību Irākas misijā aģentūrai LETA izteicis aizsardzības ministrs Einars Repše. Viņaprāt, pēc gada vajadzētu būt ļoti nopietniem iemesliem, lai mūsu valsts karavīri Irākā paliktu ilgāk.
Saeimas Ārlietu komisijas deputātiem, kuri vakar sprieda par Irākas misijas pagarināšanu, nav vienota viedokļa par mūsu armijas dalību miera uzturēšanas spēkos Irākā. Komisijas pārstāvis Latvijas Pirmās partijas frakcijas deputāts Oskars Kastēns Neatkarīgajai pastāstīja, ka ir pārliecinoši argumenti misijas turpināšanai vēl tikai nākamgad, bet ne pēc 2006. gada. "Mūsuprāt, ir laiks domāt, kādā veidā mūsu spēki Irāku pametīs, jo viņi tur nevar atrasties mūžīgi. Šķiet, ASV par šo jautājumu vēl nemaz nav domājuši. Ja Irākas valdība lūgs koalīcijas spēkiem atstāt valsti, tas arī būs jādara." 
Saeimas komisija vakar gan tikai uzklausīja ekspertus un pauda savu viedokli par nepieciešamību pagarināt Latvijas misiju Irākā, taču nekādu lēmumu nepieņēma. "Būtībā mēs nerunājām par to, vai jāpagarina šī misija. To, ka Latvijai vēl jāpaliek Irākā, atbalstīja praktiski visi eksperti un deputāti. Daudz svarīgāks bija jautājums, vai mēs varam palikt Irākā bez ANO mandāta. Otrdien ANO atbalstīja misijas pagarināšanu, tāpēc arī šis jautājums atkrita. Tomēr ir ļoti apsveicamas šādas deputātu un eksperti diskusijas, jo Latvijā vairāki ārpolitikas jautājumi ir palikuši bez pienācīgas analīzes," norādīja viena no komisijas uzaicinātajām ekspertēm – politoloģe Žaneta Ozoliņa.
Saeimas deputātu iepriekšējie solījumi liecina, ka misijas pagarināšana gūs parlamenta atbalstu. No koalīcijas partijām šo lēmumu neatbalsta vienīgi Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcija, vairākas opozīcijas partijas un daži bezpartejiskie deputāti. Valdība pagājušajā nedēļā slēgtā sēdē vienojās par Latvijas karavīru dalības termiņa pagarināšanu misijā Irākā uz vēl vienu gadu. Tas darīts, vēl nesagaidot ANO Drošības padomes mandātu.
ASV apsveic Latviju ar misijas pagarināšanu IrākāDELFI  11/10/05     Pēc Saeima lēmuma pagarināt Latvijas karavīru misiju Irākā vēl uz gadu, ASV valdība izteica “atzinību par ieguldīto lielo darbu un palīdzību ikvienam Latvijas valdībā, kas atbalstīja mandāta atjaunošanu”, informēja ASV vēstniecības Rīgā Preses un kultūras nodaļa. 
ASV vēstniece Latvijā Ketrīna Toda Beilija, komentējot Saeimas lēmumu par misijas termiņa pagarināšanu, sacīja: "Pagarinot mandātu Latvijas spēkiem Irākā, Latvijas valdība ir demonstrējusi noteiktību, nelokāmību attiecībās ar tās sabiedrotajiem un kristāldzidru izpratni par šodienas realitāti, proti, to, ka demokrātijas stiprināšana visā pasaulē ir būtiska." 
“ASV valdība šajā nedēļā ir izteikusi savu apmierinātību ar vienprātīgo balsojumu Irākas atbalstam ANO Drošības padomē. ASV vēlas izteikt atzinību par ieguldīto lielo darbu un palīdzību ikvienam Latvijas valdībā, kas atbalstīja mandāta atjaunošanu. Tādējādi viņi palika uzticīgi tiem miljoniem irākiešu, kuri ir atkārtoti demonstrējuši savu uzticību demokrātijai un visas Irākas sabiedrības tiesībām,” informēja vēstniecība. 
Jau ziņots, ka Saeima ceturtdien, 51 deputātam balsojot par, bet 27 balsojot pret, atbalstīja Latvijas Nacionālo bruņoto spēku vienību dalības pagarināšanu par vienu gadu miera nodrošināšanas operācijās Irākā. 
Francijā atklāj Latvijas avangarda izstādi 
Henrieta Verhoustinska,  Diena  11/10/05    Francijā, Bordo Mākslas muzejā festivālā Pārsteidzošā Latvija atklāta izstāde Avangards Latvijā: 1915 — 1940, kura būs apskatāma līdz nākamā gada 12.februārim. Izstādei atlasīti latviešu modernisma izcilākie paraugi — 101 darbs no Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Dekoratīvās mākslas un dizaina muzeja, kā arī vairākām privātām kolekcijām. Agrīno modernismu izstādē pārstāv Jāzepa Grosvalda un Jēkaba Kazaka gleznas un linogriezumi. 20.gadi iezīmēti ar neierastiem izteiksmes līdzekļu meklējumiem Jāņa Liepiņa, Oto Skulmes, Ugas Skulmes, Niklāva Strunkes, Romana Sutas, Valdemāra Tones un citu mākslinieku gleznotajās klusajās dabas, ainavās un portretos. Izstāde dod iespēju iepazīties arī ar teātra kostīmiem, kurus zīmējuši Ludolfs Liberts un Romans Suta, Sigismunda Vidberga stājgrafiku un tēlnieku Martas Skulmes un Teodora Zaļkalna darbiem.
Modernisma tendences dekoratīvajā mākslā apliecina darbnīcas Baltars porcelāna šķīvju apgleznojumi, kuru daži paraugi atrodas pat Francijas Nacionālajā keramikas muzejā Sevrā. Tik plaša izstāde no muzeja kolekcijas Francijā tiek rīkota pirmo reizi.
Izstādes atklāšanā prezentēts arī tās kuratores, mākslas zinātnieces Daces Lambergas pētījums Klasiskais modernisms. Latvijas glezniecība 20. gadsimta sākumā franču valodā. Grāmata ir pieejama Francijas nacionālo muzeju grāmatu veikalos.

Rīgas Doma zēni sajūsmina parīziešus 
Dita Arāja Parīzē,  Diena  11/10/05    Dīvaini, ka tik mazi zēni, kas nākuši no tik tālas valsts, tik skaisti dzied, teic parīzietis Franks. To viņš par Rīgas Doma zēnu kora mazajiem un lielajiem dziedātajiem, kas otrdienas vakarā ar savām balsīm Parīzē pieskandināja Svētā Roka (Eglise Saint–Roch) baznīcu. Francijas galvaspilsētā zēnu kora uzstāšanās diriģenta Māra Klišāna vadībā iekļauta Latvijas kultūras festivāla Pārsteidzošā Latvija programmā. Pēc otrdienas koncertā baudītās publikas labvēlības, atsaucības un līdzjušanas dzirdētajām kompozīcijām droši var apgalvot — Latvijas galvaspilsētas zēni ir pārsteiguši kultūras notikumos izvēlīgo Parīzi. 
Minētais gan nebija pirmais Rīgas Doma zēnu sniegums festivālā. Pirmdienas vakarā puiši dziedāja izmeklētam klausītāju lokam — Latvijas Valsts prezidentei Vairai Vīķei–Freibergai un citām abu valstu amatpersonām un īpaši lūgtajiem viesiem. "Uz koncertu jau var iet arī otrajā dienā, bet šis būs īpaši reprezentabls," Dienai saka festivāla sabiedrisko attiecību Francijas puses pārstāve, dodot ielūgumu uz īpašo koncertu. Taču vienmēr interesantāk ir pavērot publikas reakciju bez izraudzīto lielāku un mazāku zvaigžņu un ļoti īpašo personu klātbūtnes. 
Otrdienas koncertu klausās vienkāršie parīzieši — aptuveni lēšot, mazliet vairāk par simtu. Par koncertu uzzinājuši kā nu kurš — cits ar Pārsteidzošās Latvijas reklāmas palīdzību, bet cits gadījuma pēc biļeti nopircis tieši uz Rīgas Doma zēnu uzstāšanos. "Ļoti skaisti — tik dzidras, skanīgas balsis!" pēc koncerta pirmās daļas, kurā skanēja Johana Sebastiana Baha, Volfganga Amadeja Mocarta, Franča Šūberta, Gabriela Forē un citu komponistu sakrālā mūzika, Dienai sajūsmināta izsaucas kāda koncerta apmeklētāja. Viņa stāsta, ka iepriekš neko par Latviju neesot zinājusi, bet tagad Latvijas un Rīgas vārds viņai asociēšoties ar dziedošajiem zēniem. 
"Es gan zinu, Rīga ir skaista pilsēta," saka cita parīziete Anjēze Bartelemī. Nē, Rīgā viņa bijusi neesot, bet par šo pilsētu viņai pastāstījuši Latvijas dziedošie un runājošie laukakmeņi Parīzes centrā, Palais Royal laukumā. Tādēļ viņa mērķtiecīgi pirkusi biļeti uz Rīgas Doma zēnu kora koncertu un pēc kora snieguma noklausīšanās nemaz nav vīlusies: "Zēni dzied skaisti — skanīgi, tīri."
Jau minētajam parīzietim Frankam šī ir pirmā sastapšanās gan ar zēnu kori, gan Rīgas un Latvijas vārdu. Viņa kompānija iepirkusi biļetes uz vairākiem koncertiem, un Franks ar draudzeni nejauši izvēlējušies Rīgas zēnus. Pēc koncerta pirmās daļas viņiem dzirdētais šķiet par daudz klasisks, tādēļ abi gaida turpinājumu, kad koris dziedās arī latviešu tautas dziesmas. 
Ja pirmajā daļā, ko nosacīti varētu dēvēt par nopietno, publika, gandrīz vai elpu aizturējusi, klausās dievišķā slavinājumos, koncerta otrajā daļā, īpaši tās beigās, uzvirmo atraisītāka gaisotne. Klausītājus iepriecina vācu melodiski nebēdnīgā tautas dziesma Izredzētā, kas skan tautas dziesmu ciklā Jura Vaivoda apdarē. Dažas klausītājas viegli šūpo līdzi galvu lipīgajam meldiņam, un tāpat ar dedzīgu atsaucību publika uzņem krievu tautasdziesmu, kas stāsta par mīlas dēku Oļhovkas ciematā. Kāda vecāka kundze pat aplaudējot puspieceļas kājās un izsaucas "bravo!". Turpat netālu jau visu koncerta laiku divas citas dāmas brīdi pa brīdim dziedātājus un diriģentu tuvāk nopēta līdzpaņemtajos teātra binoklīšos. Pēc tam abas sačukstas un sasmaidās. 
Un tad Parīzes baznīcas smagnējās velves pietricina spēcīgā Rīga dimd Jāņa Cimzes apdarē. Tā koncerta programmā paredzēta kā pēdējā dziesma, bet publika plaudē neatlaidīgi un uzstājīgi, un M.Klišāns smaidot ir spiests atkal stāties kora priekšā. Piedevās parīzieši dabū Rīgas puikas tiltu taisa J.Vaivoda apdarē. Atkal ilgi, ilgi aplausi, bet šoreiz gan zēni atstāj podestus. 
Kad koncerta apmeklētāji atstāj dievnamu, kāds vīrs, acīmredzot ietekmējies no zēnu svilpojumiem Rīgas puikas tiltu taisa laikā, mēģina atdarināt ko līdzīgu. Viņa svilpstieni klusi izskan kaut kur Parīzes naksnīgajās debesīs.

Polītikā...

Reģionālās partijas gatavojas startam uz Saeimu kopā ar Zaļo un Zemnieku savienību 
Ināra Egle,  Diena  11/07/05    Jau divas reģionālās partijas — Ogres novadam un Rīgas apriņķa novadu apvienība — savās konferencēs ir nolēmušas piedalīties 9.Saeimas vēlēšanās un iesaistīties Reģionālo partiju apvienībā. Starts vēlēšanās, visticamāk, varētu būt kopā ar Zaļo un Zemnieku savienību, ar kuru jau ir notikušas konsultācijas, Dienai sestdien atzina Ādažu pagasta priekšsēdis Normunds Breidaks pēc viņa vadītās Rīgas apriņķa novadu apvienības konferences. Kā viens no iemesliem vēlmei palielināt reģionālo politiķu ietekmi augstākajā varā ir minēts nepietiekamais atbalsts reģionu attīstībai un investīciju sadale atbilstoši varas partiju interesēm.
Pagājušās nedēļas sākumā lēmumu par līdzdalību Reģionālo partiju apvienībā pieņēma partija Ogres novadam, kuras līderis, Ogres mērs Edvīns Bartkevičs Dienai teica, ka lēmums par iesaistīšanos apvienībā un startu uz Saeimu "ir pieņemts lielā vienprātībā, lai arī diskusijas bija, bet mūsu vidū ir jaunākais spārns, kam deg acis un kas grib to izmēģināt". E.Bartkevičs piesardzīgi sacīja, ka vispirms ir jāsper pirmais solis un jāizveido apvienība, bet pēc tam jāraugās pēc partnera, taču N.Breidaks jau tiešāk kā vienīgo reālo sabiedroto nosauca Zaļo un Zemnieku savienību.
Šādu sadarbību Dienai pieļāva arī viens no ZZS līderiem Augusts Brigmanis, kas teica: "Mēs jau esam saskaņojuši pulksteņus un secinājuši viedokļu sakritību vairākos jautājumos. Galvenais ir panākt visas Latvijas teritorijas līdzsvarotu attīstību, par ko mums ir vienota izpratne, tāpēc esam atvērti sarunām." A.Brigmanis ir plānojis runāt arī ar Ventspils mēru, Latvijai un Ventspilij priekšsēdi Aivaru Lembergu, ar kuru pārējās reģionālās partijas vēl nav runājušas, taču plāno to darīt. N.Breidaks pieļāva, ka apvienībā varētu būt pārstāvēti visi novadi, jo konsultācijas ir sāktas ar Vidzemes apvienību, Zemgales partiju, Mēs savam novadam no Latgales, kā arī ar Tukuma pilsētai un novadam. Bez A.Lemberga vadītās partijas vēl pie varas savās pašvaldībās ir Ogres novadam, Tukuma pilsētai un novadam, kā arī Rīgas apriņķa novadu apvienība, kas uzvarēja piecās Rīgas rajona pašvaldībās.

Jaunā laika iniciatīvas grupa piedāvā partijas rīcības plānu 
Ināra Egle,  Diena  11/07/05     Pirms nedēļas nogalē paredzētā Jaunā laika kongresa iniciatīvas grupa Eiropas Parlamenta deputāta Valda Dombrovska vadībā ir izstrādājusi pamatprincipus JL turpmākajai darbībai, kas partijas biedriem varētu atvieglot izvēli arī kongresa lēmumu pieņemšanā. Taču tie neskar JL līdera vēlēšanas, kurās par amatu sacentīsies Einars Repše un Krišjānis Kariņš. Domubiedru grupā ir cilvēki, kas nav strikti nostājušies viena vai otra kandidāta pusē un ir gatavi respektēt jebkuru vēlēšanu iznākumu no salīdzinoši neitrālām pozīcijām. 
Viens no piedāvātajiem principiem liecina, ka par būtiskākām tiek uzskatītas valdes vēlēšanas, lai nodrošinātu tajā reģionu pārstāvniecību un palielinātu valdes iesaisti praktiskajā partijas darba organizēšanā. Tajā pašā laikā aicināts JL līderi neuztvert "par visu problēmu risinātāju". Piedāvātajā plānā arī norādīts uz nepieciešamību sekmēt iekšējo informācijas apriti, kuras trūkums bija viens no reģionālajās konferencēs izteiktajiem pārmetumiem. Ir arī ierosināts atjaunot atklātumu, ar kuru JL pieteica sevi politikā un ko īstenoja savas darbības sākumā.
Dienas rīcībā esošā informācija liecina, ka nedēļas sākumā ar rīcības plānu domubiedru grupa varētu iepazīstināt partijas biedrus. Plāna sagatavošanā ir piedalījušies gan Saeimas deputāti, piemēram, Artis Kampars, Liene Liepiņa, Dzintars Zaķis, gan Rīgas domnieki, ieskaitot mēru Aivaru Aksenoku un komitejas vadītāju Baibu Brigmani, kā arī pārstāvji no reģioniem. Šo dokumentu var uzskatīt arī par aicinājumu partijas biedriem, kurā apkopotas idejas pēc E.Repšes un K.Kariņa atbilžu vakariem reģionos. Tajos ar abiem priekšsēža kandidātiem kopā ir tikušies 530 partijas biedri. Dalību JL kongresā ir pieteikuši 634 biedri, kas izvēlēsies ne tikai JL vadītāju, bet arī valdi, kas būs skaitliski lielāka — tagadējo deviņu valdes pārstāvju vietā darbosies 15, ja kongress atbalstīs tās paplašināšanu. Pirmo reizi kongresa delegāti arī varēs izvirzīt valdes locekļus. Agrāk viņi balsoja par partijas vadītāja ieteiktajiem kandidātiem, kā rezultātā valdē bija tikai viens Saeimas deputāts un tās kodolu veidoja valdības darbā aizņemtie ministri.
V.Dombrovskis, ko domubiedri deleģē paust šīs grupas viedokli, apstiprināja, ka ir izstrādāts plāns par partijas darba pilnveidošanu, lai arī, viņaprāt, tas nebūtu publiskojams pirms tā nodošanas JL biedru vērtējumam. Uzsverot, ka JL biedru skaits ir pārsniedzis 1000 cilvēku, viņš norādīja uz nepieciešamību stiprināt kontaktus ar reģionālajām nodaļām, piešķirot reģionālajai padomei lielākas tiesības līdzdalībai valdes darbā. Valdes sēdes ierosināts padarīt pieejamākas partijas biedriem. Lai aktivizētu valdi, katram tās pārstāvim plānots deleģēt noteiktu atbildības jomu. V.Dombrovskis ir pārliecināts — lai kāds arī būtu priekšsēža vēlēšanu iznākums, ja būs skaidrs turpmākās rīcības plāns, partijā nekāda šķelšanās nav paredzama, lai "kā arī politiskie konkurenti uz to varbūt cer". Periodu pirms JL kongresa viņš uzskata par soli uz priekšu "iekšējās demokrātijas attīstībā". 
JL vadītāja E.Repšes un otra priekšsēža kandidāta K.Kariņa viedokļus par vēlamo rīcības plānu Dienai piektdien uzzināt neizdevās. Preses sekretāre Ieva Zīberga piedāvāja partijas kopīgo viedokli, taču šajā gadījumā bija svarīgi noskaidrot, kāds ir katra priekšsēža kandidāta piedāvājums partijas darba pilnveidošanai. I.Zībergas norādītie JL uzdevumi lielākoties sakrīt ar domubiedru grupas piedāvājumu un arī paredz JL struktūras stiprināšanu un reģionālo nodaļu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā.

Repšem domubiedru ierosinājumi šķiet lieliski 
Ināra Egle,  Diena  11/08/05    Eiroparlamenta deputāta Valda Dombrovska vadītās domubiedru grupas aicinājumu Jaunā laika biedriem nostiprināt partiju jaunā kvalitātē JL līderis Einars Repše pirmdien presei nosauca par "lielisku un apsveicamu aicinājumu, kas ļauj uzplaukt katra organizācijas biedra pašiniciatīvai". Aicinājuma autoru mērķis bijis parādīt, ka līdera jautājums, kam pirms JL kongresa ir pievērsta vislielākā uzmanība, nav pats svarīgākais. "Mēs vēlamies padarīt konstruktīvāku pirmskongresa gaisotni, lai katrs biedrs padomā, kāpēc mēs esam Jaunajā laikā," Dienai sacīja viens no vēstules parakstītājiem Saeimas deputāts Aigars Pētersons.
JL biedriem adresētajā vairāk nekā desmit kolēģu aicinājumā ir septiņas prioritātes, kas būtu jāievēro turpmākajā darbā. Diena jau rakstīja, ka tas ir kā rīcības plāns, kurā arī norādīts, ka JL līderis nav "ikdienas procesu organizētājs", bet ir svarīgi izraudzīties darba spējīgu valdi un nostiprināt saikni ar nodaļām. "Profesionālisms, pašatdeve, koleģialitāte un savstarpējā sapratne — tiem ir jābūt atslēgas vārdiem vēlēšanu kampaņā," sacīts aicinājumā. Vēl viens no tā autoriem, Kuldīgas domes deputāts Normunds Zernis Dienas uzmanību vērsa uz vēstulē citētajiem Raiņa vārdiem: "Pastāvēs, kas pārvērtīsies." Saeimas deputāts Artis Kampars aicinājumu parakstījis, jo esot svarīgi saprast, kā īstenot visiem zināmos tehniskos uzdevumus, uz ko plānā mēģināts atbildēt. Pašreizējā situācijā JL dibināšanās laikā izveidotā struktūra vairs nevar darboties efektīvi, profesionālāk strādāt liek arī šajā laikā iepazītie konkurenti, norādīja A.Kampars.
"Tas būs demokrātijas eksperiments," gaidāmo JL kongresu vērtēja E.Repše, kas uz līdera amatu kandidē kopā ar Krišjāni Kariņu. Atbildot uz vaicāto, kā nodrošināt efektīvu valdes darbu, E.Repše iesaka uz to virzīt praktiskā darbā sevi apliecinājušus biedrus, kas katru nedēļu divas dienas varēs veltīt laiku valdes sēdes apmeklējumam. E.Repše piekrīt ieteikumam "atjaunot to atklātības līmeni, kas bija JL vizītkarte pēc dibināšanas". Viņaprāt, neveiksmīgi bija tas, ka tehniskās valdes sēdes "neviļus pārvērtās par lēmumus pieņemošām sēdēm". Tagad šī prakse esot pārtraukta. Aicinājumā ir rosināts "uzlabot komunikāciju un sabiedrisko attiecību risinājumu partijā". Taču grūtības sagādā arī E.Repšes viedokļa iegūšana, jo viņa telefons bieži pārslēgts uz frakciju, kurā par līdera gaitām nav ziņu. Jautāts par sazināšanās iespējām nākotnē, E.Repše, pirmdien sastapts gaitenī pie frakcijas telpām, mundri atbildēja: "Sazināsimies tāpat kā līdz šim. Tagad taču nav problēmu. Ja man būs viedoklis, modernie komunikāciju līdzekļi ļaus to iegūt."

Pieaug JL un TP popularitāte 
LETA  11/09/05    Oktobrī pieaugusi partijas "Jaunais laiks" (JL) un Tautas partijas (TP) popularitāte, liecina tirgus un sabiedriskās domas izpētes centra SKDS aptauja.
Ja oktobrī notiktu Saeimas vēlēšanas, par JL būtu gatavi balsot 15,8% Latvijas pilsoņu, kas ir par 3,6 procentpunktiem vairāk nekā septembrī, bet par TP - 11,2% pilsoņu, kas ir par 2,3 procentpunktiem vairāk nekā septembrī.
Par 0,6 procentpunktiem augusi arī Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) popularitāte. Par ZZS oktobrī būtu gatavi balsot 10,7% Latvijas pilsoņu.
Apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK oktobrī atbalstīja 8,6% pilsoņu jeb par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā septembrī, savukārt apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" atbalstīju loks mēneša laikā sarucis par 0,9 procentpunktiem, un oktobrī partiju atbalsta 8,4% pilsoņu.
Ja oktobrī notiktu parlamenta vēlēšanas, par partiju "Latvijas ceļš" (LC) balsotu 3,6%, par partiju "Jaunie demokrāti" - 3,5%, bet par Latvijas Pirmo partiju (LPP) - 2,9% pilsoņu. Aptauja veikta, pirms partijas LC kongress atbalstīja apvienības veidošanu ar LPP startam 9.Saeimas vēlēšanās.
2,6% pilsoņu atbalsta apvienību "Saskaņas centrs", 2,2% - Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju, 0,9% - apvienību "Dzimtene", 0,7% - Latvijas Sociālistisko partiju, bet 0,5% pilsoņu pauduši atbalstu Sociāldemokrātu savienībai.
Partiju "Latgales gaisma" oktobrī atbalsta 0,4% balsstiesīgo, bet 0,1% būtu gatavs balstot par kādu citu partiju.
Ja oktobrī notiktu Saeimas vēlēšanas, tajās nepiedalītos 9,8% pilsoņu, bet 18,1% nezināja, par ko balsot.
Aptauja veikta no 14. līdz 25.oktobrim, izvaicājot 1015 Latvijas pastāvīgos iedzīvotājus. 

Ministri komandējumos tērē miljonus
Liene Barisa,  NRA  11/10/05     Veicot darba pienākumus, ministri un citas amatpersonas apceļo pasauli.
Ministru un ministriju darbinieku ārzemju komandējumiem kopš decembra, kad uzsāka darbu Aigara Kalvīša valdība, iztērēti vairāk nekā 3,5 miljoni latu. Komandējumu lietderība ir pašu braucēju atbildība, jo to nepieciešamību neviens cits nevērtē.
Lielākā daļa komandējumos izlietotās naudas – teju divi miljoni – bijuši nepieciešami, lai apmaksātu ārlietu ministra Arta Pabrika un viņa ministrijas darbinieku vizītes ārvalstīs. Ārlietu ministrijas (ĀM) preses sekretāre Diāna Eglīte noskaitīja: daudzie komandējumi nepieciešami, lai izpildītu ĀM funkcijas, uzturētu Latvijas diplomātiskās misijas ārvalstīs, nodrošinātu oficiālās vizītes, piemērotu Latvijas diplomātiskās misijas Šengenas konvencijas prasībām un nodrošinātu Latvijas līdzdalību Eiropas Savienības, NATO un citu starptautisku organizāciju lēmumu pieņemšanā.
Valsts kancelejas informācija liecina, ka daudz ceļo arī citi ministri. Lielākā daļa komandējumu saistīta ar ES un Eiropas Padomes (EP) pasākumiem – no gandrīz 210 komandējumiem, kuros ministri devušies savas darbības laikā, trešā daļa bijusi uz Briseli un Luksemburgu, kas izmaksājuši vairāk nekā 30 tūkstošu latu. 
Taču amatpersonas mēdz apmeklēt arī eksotiskākas valstis. Piemēram, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete trīs dienu komandējumu pavadīja Meksikā, nedēļu Izraēlā un citās valstīs, bet labklājības ministre Dagnija Staķe augustā par Latvijas iedzīvotāju labklājību nedēļu rūpējās, atrodoties Ķīnā. Kultūras ministre Helēna Demokava februārī pusotras nedēļas pavadījusi Ēģiptē, bet jūnija Latvijas sauli uz nedēļu bija nomainījusi pret Meksikas svelmi. Kultūras ministre uz pārējo fona izceļas arī ar komandējumu garumu. Nebūt neieņemot pirmās vietas pēc izbraukumu skaita, pēc to ilguma viņa ir otrajā vietā aiz A. Pabrika. Kopumā no 10 ministrēšanas mēnešiem divus ar pusi savus pienākumus viņa pildījusi, neatrodoties Latvijā. 
Ministru kabineta kārtības rullis nosaka, ka valdības locekļi, parlamentārie sekretāri, un citu Ministru prezidenta padotības iestāžu vadītāji ārvalstu komandējumos var doties, tikai saņemot Ministru prezidenta rīkojumu. Arī pēc komandējuma premjeram jāiesniedz pārskats par komandējuma gaitu un rezultātiem. Taču izvērtēt komandējumu lietderību kāds cits, izņemot pašu ministru, kas tajā dodas, nevarot. "Premjeram nav ne tehnisku iespēju, ne kapacitātes, lai vērtētu katra komandējuma lietderību," atzina Aigara Kalvīša preses sekretārs Arno Pjatkins. Viņš norādīja, ka tā ir katra ministra atbildība, kā izvēlēties brauciena mērķus un nepieciešamību.
Druviete ar skolēniem apspriež Latvijas vēstures mācīšanu
TVNET  11/10/05    Šodien, 10. novembrī, izglītības un zinātnes ministre prof. Ina Druviete Izglītības un zinātnes ministrijā tikās ar Valsts vēstures olimpiādes uzvarētājiem un viņu skolotājiem. Sarunā ministre uzsvēra, ka jauniešu aktīva līdzdalība diskusijās par aktuāliem jautājumiem izglītībā ir ne tikai vēlama, bet gan nepieciešama, TVNET informēja ministres preses sekretāre Sanda Purviņa. Izglītības un zinātnes ministre I. Druviete tiekoties ar Valsts vēstures olimpiādes uzvarētājiem un viņu skolotājiem, vispirms iepazīstināja klātesošos ar LR Izglītības un zinātnes ministrijas funkcijām, darbības principiem un sadarbības būtību ar pakļautībā esošām ministrijas struktūrvienībām. 
Uzsverot vēstures mācīšanas nozīmīgumu skolās un vēstures faktu izpratnes veicināšanas nepieciešamību, I.Druviete izteica dalībniekiem atzinību par sasniegtajiem rezultātiem un novēlēja tikpat izcilus panākumus nākotnē. 
Turpinot tikšanos, ministre I.Druviete aicināja klātesošos uz svētku kliņģeri un diskusiju par problēmām vēstures apguves un mācīšanas procesā. Diskusijā galvenokārt tika runāts par Latvijas vēstures vietu mācību priekšmetu sadalījumā. Klātesošo viedokļi atšķīrās gan par labu Latvijas vēstures integrēšanai vispārējā vēstures mācības kursā, gan par labu mācīt to atsevišķi. Gaujienas vidusskolas vēstures skolotāja L.Bukovska uzsvēra: „Gribētos, lai būtu daudz vairāk tādu vēstures stundu, kuras varētu izgaršot nevis mācīt tikai faktus !”. Savukārt, paužot savu viedokli par vēstures mācīšanu skolās, Jelgavas 4.vidusskolas vēstures olimpiādes uzvarētājs R.Geidarovs norādīja: ”Nav svarīgi, kā tiek mācīta Latvijas vēsture – integrēti vai atsevišķi, bet būtiski ir tas, ko iemāca un ar kādu degsmi skolotājs to pasniedz.” 
Beidzot diskusiju, I.Druviete uzsvēra, ka: ”Latvijas vēstures mācīšana ir sarežģīts process, kas jāmāca kontekstā ar pasaules norisēm, un Izglītības un zinātnes ministrijai kopā ar vēstures skolotājiem ir daudz darāmā.”. 
Pirms tikšanās ar ministri Valsts vēstures olimpiādes uzvarētājiem un viņu skolotājiem tika sniegta iespēja viesoties LR Saeimā.
Precizēs terorisma definīciju Krimināllikumā
LETA  11/10/05    Saeima šodien otrajā lasījumā atbalstīja Krimināllikuma grozījumus, kas precizē terorisma definīciju. Grozījumi paredz sodīt ar mūža ieslodzījumu vai ar brīvības atņemšanu uz laiku no astoņiem līdz 20 gadiem, konfiscējot mantu, par darbībām, kas veiktas nolūkā iebiedēt iedzīvotājus vai piespiest valsti, tās institūcijas vai starptautiskās organizācijas izdarīt kādu darbību vai atturēties no tās, vai kaitēt valsts, tās iedzīvotāju vai starptautiskās organizācijas interesēm. Pie šādām teroristiskām darbībām tiks pieskaitītas spridzināšana, dedzināšana, kodolieroču, ķīmisko, bioloģisko, bakterioloģisko, toksisko vai citu masu iznīcināšanas ieroču ražošana, uzkrāšana, lietošana, izplatīšana, zinātniskā izpēte vai attīstīšana, personas nolaupīšana, ķīlnieku sagrābšana, šaujamieroču, šaujamieroču munīcijas, lielas enerģijas pneimatisko ieroču, sprāgstvielu vai spridzināšanas ietaišu neatļauta izgatavošana, remontēšana, iegādāšanās, glabāšana, nēsāšana, pārvadāšana, pārsūtīšana un realizēšana. 
Par šīm darbībām, ja tās ir izdarītas personu grupā pēc iepriekšējas vienošanās, sodīs ar mūža ieslodzījumu vai ar brīvības atņemšanu uz laiku no 10 līdz 20 gadiem, konfiscējot mantu. 
Par teroristu grupas vadīšanu sodīs ar mūža ieslodzījumu vai ar brīvības atņemšanu uz laiku no 15 līdz 20 gadiem, konfiscējot mantu. 
JL izmisīgi mēģina apturēt lejupslīdi
Baiba Lulle,  NRA  11/11/05    Pirmo reizi kopš Jaunā laika (JL) dibināšanas 2002. gada 2. februārī radīta intriga – kurš turpmāk vadīs partiju, centīsies to glābt no popularitātes lejupslīdes un vedīs uz 9. Saeimu – līdzšinējais karogs un priekšsēdis Einars Repše vai par partijas motoru dēvētais Krišjānis Kariņš. 
Priekšsēdētāja vēlēšanu rezultātus virkne JL biedru neņemas prognozēt, bet daudzi atzīst, ka iekšpartejisko diskusiju laiks par partijas nākotni un vadību spēlējis E. Repšes labā. 
Karstas diskusijas, vai E. Repše, aizraudamies ar biznesu un privātām lietām, hobijiem, nav atstājis novārtā partijas vadīšanu, un to, vai nav jāapsver citas JL vadītāja kandidatūras, aizsākās septembra sākumā. Pēc reģionālās padomes priekšsēdētāja Arta Kampara iniciatīvas organizētās abu kandidātu debates. Biedru interese tā sakāpināta, ka rīt gaidāmo JL kongresu nācās pārcelt uz plašākām telpām, jo pieteicās neparasti daudz – 636 – delegāti. 
Kā Neatkarīgajai atzina viens no iekšējās diskusijas iniciatoriem, JL ģenerālsekretārs Uldis Grava, viņš rosinājis veikt nopietnu analīzi, kādēļ krītas JL reitings. E. Repše bijis viens no faktoriem. Arī sabiedriskās domas aptaujās viņš ar izteikti negatīvu reitingu pastāvīgi atradās nepopulārāko ministru galvgalī. Nedēļu pirms kongresa E. Repše pēkšņi publiski paziņoja, ka pārdos personiskai lietošanai nevajadzīgos nekustamos īpašumus, jahtu – bet ne pa lēto, sašaurinās savu komercdarbību, lai tā netraucētu politiskajai darbībai. 
Atsevišķi JL pārstāvji paziņojumu vērtē kā mēģinājumu pozitīvi ietekmēt kongresa balsojumu, atņemot kritizētājiem galveno argumentu, kādēļ E. Repše JL vadībā būtu nomaināms. 
Šādam E. Repšes solim iespējams arī cits konteksts – NATO prasības, lai cilvēkiem ar augstāko pielaidi valsts noslēpumam nebūtu lielu parādsaistību. E. Repšem ir nepilns miljons latu kredītsaistības Baltic Internacional Bank, kura pieder baņķierim Valērijam Belokoņam, arī krievu oligarha Borisa Berezovska draugam. V. Belokoņs savukārt ir arī E. Repšes biroja vadītāja un uzticamības personas Dana Titava draugs. 
Kā atbilde uz E. Repšes paziņojumu par īpašumu pārdošanu trešdien parādījās SKDS vēlētāju aptaujas dati, kas liecina, ka JL būtu vairāk atbalstītāju, ja partiju vadītu K. Kariņš – 20,8% salīdzinājumā ar JL reitingu E. Repšes vadībā – 15,8%. Aptauja gan pasūtīta vēl pirms E. Repšes publiskā paziņojuma. 
Šie dati un vārdā nesaukta K. Kariņa atbalstītāja aizmuguriska rīkošanās izsaukusi kaislību vētru partijas iekšienē. SKDS direktors Arnis Kaktiņš bombardēts ar JL pārstāvju zvaniem. "Konteksta dēļ brūk virsū, domājot, ka man varbūt kāda ieinteresētība partijas iekšējās batālijās. Kad pasūtīja šo pētījumu, man arī tēma šķita interesanta, bet nebiju izsekojis, cik šis ir iekšpartejiski jūtīgs jautājums," atzīst A. Kaktiņš. Viņš nešaubās par uzrādīto skaitļu pareizību, bet pieļauj, ka tie varētu būt nedaudz citādi, ja starp pasūtītāja piedāvātajiem trim kandidātiem K. Kariņu, Sandru Kalnieti un K. Šadurski būtu minēts arī E. Repše. 
Linda Mūrniece nedomā, ka aptaujā būtu sagrozīti rezultāti, bet neatbalsta to publiskošanu dažas dienas pirms kongresa. "Apstiprinās, ka kādi JL cilvēki ir lūguši šo informāciju ar mērķi ietekmēt citu biedru viedokli. Taču Kariņam, kura labā reitings varētu būt taisīts, ar to drīzāk nodarīts kaitējums, jo cilvēki jau lielākoties pieņēmuši savu lēmumu un ir ļoti nepatīkami, ja ar viņu viedokli mēģina tik klaji manipulēt," spriež L. Mūrniece. 
A. Freimanis teic, ka abi "kā politiskie konkurenti ir līdzvērtīgi un reizē ārkārtīgi atšķirīgi". 
Neraugoties uz asumiem un sākotnējo nevēlēšanos noslēpt no medijiem iekšpartejiskās domstarpības, process tiek vērtēts pozitīvi. JL deputāts Dzintars Zaķis teic: jau tagad ir rezultāts – E. Repše atguvis politisko cīņassparu un iesaistījies partijas darbā. U. Grava domā: E. Repše kļuvis arī pieejamāks, K. Kariņš – noteiktāks, bet JL nodaļas attīstījušas darbu. Viens no K. Kariņa atbalstītājiem – integrācijas ministrs Ainārs Latkovskis atzinis, ka JL vairs nav "viena cilvēka organizācija". 
Arī A. Freimanis saka: "Tas, ka JL parādās šī iekšējā kustība un līderu otrais ešelons, liek domāt, ka partija vairs nav tik viegli manipulējama un neviens līderis līdz galam nespēs iespaidot visas partijas nostāju. Cilvēki četros gados ir auguši līdz līmenim, lai vismaz tie, kas grib palikt politikā, meklētu savu vietu neatkarīgi no tā, kādu pozīciju ieņem Repše vai Kariņš. Tas noteikti ir veselīgākais process, kas ar JL noticis." 
Ne mazāk nopietna cīkstēšanās gaidāma uz vietām valdē, kuras ievēlēšana pamazām kļūst demokrātiskāka. Sākotnēji piecus priekšsēdētāja nosauktos valdes locekļus vienā balsojumā tikai formāli apstiprināja pilnsapulce, bet pērn E. Repše pilnsapulces izlemšanai atļāvās piedāvāt vairāk kandidātu, nekā bija vietas valdē. Šogad valde no deviņiem cilvēkiem tiks paplašināta līdz 15, lai palielinātu reģionālo pārstāvniecību, bet garantētas kvotas reģioniem nav. Saskaņā ar iecerētajiem statūtu grozījumiem ne tikai partijas vadītājs, bet arī kongresa delegāti varēs izvirzīt valdes kandidātus, kuru netrūkšot. "Esam jau pietiekami iestrādājušies, lai to atļautos," teic K. Šadurskis. Atšķirībā no priekšsēdētāja, ko ievēlē uz diviem gadiem, valdes pilnvaru laiks ir un paliks gads. 
Jaunā valde pārvēlēs ģenerālsekretāru. Publiski asu kritiku par U. Gravu un viņa spiedienu esošajai valdei atkārtoti paust viņam uzticību, izteikusi tieslietu ministre Solvita Āboltiņa, bet netrūkst arī citu kritizētāju, kas U. Gravam jau liek teikt, ka potenciālā amata atstāšana viņam bažas nesagādā, jo būtiskāko – partijas rindu paplašināšanu (līdz 1047 biedriem), finanšu sakārtošanu, nodaļu stiprināšanu – viņš ir paveicis.

Saimniecībā un biznesā...

Pirmo lielsaimnieku ievilina ES pensijā
Imants Vīksne,  NRA  11/05/05    Latvijas saimnieku pensionēšanai Eiropa atvēlējusi sešus miljonus eiro.
Lauku atbalsta dienests parakstījis pirmo līgumu ar kādas spēcīgas saimniecības īpašnieku par viņa priekšlaicīgu došanos pensijā. 
Eiropas sludinātajai vēlmei redzēt laukos jaunākus un aktīvākus cilvēkus ir arī sava ēnas puse, jo no politiski tik jutīgās biznesa nozares tiek izstumti pieredzējuši spēlētāji. Pensijas piešķiršanai ir divi priekšnoteikumi – saimniecība tiek pārdota vai atdāvināta, un vecais saimnieks, lai cik viņš arī būtu talantīgs uzņēmējs, vairs nedrīkst pelnīt ar lauksaimniecību. 
Ventspils rajona Vārves pagasta zemnieks Jānis Andermanis ir pirmais, kurš Latvijā saņem Eiropas Savienības maksāto pensiju. Viņa radītā saimniecība Senlejas specializējas piena un gaļas lopkopībā, taču šeit audzēto Herefordas šķirnes govslopu gaļu Latvijā nogaršot nevar. Tā tiek eksportēta uz Šveici un Itāliju. Saimnieks lēš, ka šis gads Senlejās ir īpaši padevies, jo saimniecības ieņēmumi būs sasnieguši 20 000 latu. Apmeklējot saimniecību, Neatkarīgajai bija iespēja sasveicināties ar 84 gaļas lopiem, 15 piena govīm, daudziem teļiem un arī vienu Latvijas zilo govi. Četrkājaino iemītnieku aprūpe nodrošināta, apsaimniekojot 105 hektārus zemes.
Līdz šim galvenajam teicējam Senlejās J. Andermanim šodien aprit 62 gadi. Mugura nesāp, kaites nemoka, un tomēr viņš piekritis atteikties no aktīvās saimniekošanas. Salīdzinājumā ar Latvijas valsts dotajiem labumiem pensionāriem Eiropas piedāvājums ir krietni apetītelīgāks. Maksimālā summa atkarībā no saimniecības apgrozījuma iepriekšējos četros gados var sasniegt pat 15 000 eiro gadā. Turklāt lēmuma pieņemšanu atvieglojis tas, ka īpašums paliek ģimenē. Par divu vaislas buļļu cenu no tēva to formāli atpirka jaunākā – 25 gadus vecā meita. Kāpēc tas vajadzīgs Eiropai, J. Andermanim pašam nav skaidas atbildes: "Ir jau tā, ka Eiropa no mums bišku raustās. Latvieši ir lieli strādnieki." Izvairoties no filozofēšanas par politiķu patiesajiem nolūkiem, zemnieks piebilst: "Mūžīgi jau neviens nedzīvo. Agri vai vēlu tāpat saimniecība man būtu jānoraksta."
Pagaidām vārvenieka piemēram sekotāju nav daudz – Lauku atbalsta dienests saņēmis vien desmit iesniegumus par priekšlaicīgu pensionēšanos. Zemkopības ministrijas pārstāvis Indulis Āboliņš spriež, ka šādas pasivitātes cēlonis ir pārāk stingrā prasība jaunajam īpašniekam – trīs gadu laikā pēc saimniecības pārņemšanas jāpanāk biznesa uzplaukums 30% apjomā. Senlejās to izdarīs, palielinot lopu skaitu. Taču nākamo saimniecību pārņēmējiem, iespējams, vairs tā nebūs jāpiepūlas. Zemkopības ministrija apsver iespēju procentuāli mīkstināt prasību progresēt. Kopumā Latvijas saimnieku pensionēšanai Eiropa atvēlējusi sešus miljonus eiro. Lietuvā līdzekļi šādiem nolūkiem pieejami jau otro gadu. I. Āboliņš paskaidro, ka Latvija nolēmusi programmu ieviest vēlāk, lai visi zemnieki pirms atteikšanās no saimniekošanas vēl varētu iepazīties ar dažādajiem Eiropas subsīdiju labumiem un, iespējams, paliktu aktīvajā biznesā.
Ekonomiste Raita Karnīte Latvijas cilvēkus gan aicina būt ļoti piesardzīgiem, pieņemot dažādos labumus, un uzmanīgi izvērtēt visus iespējamos zemūdens akmeņus. "Eiropa par brīvu nekad un neko nedod. Lauksaimniecība ir Eiropas Savienības sāpju bērns, un patiesais tās politikas mērķis ir mazināt ražošanu jaunajās dalībvalstīs." Viņa atgādina, ka līdzīgi arī daudzi zvejnieki uzķērās uz vieglas naudas āķa un sagrieza savus kuģus, nesaprotot, ka zaudē savu vienīgo darbarīku. Tagad viņi kožot pirkstos, jo šo kuģu pārpalikumus nedrīkst pat tūrismam izmantot.
Eksperti: eiro Latvijā netiks ieviests 2008.gadāLETA  11/06/05    Ir gandrīz neiespējami, ka Latvija ieviesīs eiro paredzētajā laikā - 2008.gadā, uzskata finanšu eksperti. Iestāties eirozonā 2007.gadā var neizdoties arī Igaunijai, savukārt Lietuva, pēc ekspertu domām, to varētu paveikt. 
"Nordea Markets" speciālisti norāda, ka Latvijā inflācija ir augstākā visā Eiropas Savienībā (ES) un tās samazināšanās tendences ir daudz lēnākas, lai varētu īstenot mērķi eiro ieviest 2008.gadā. Tāpēc bankas eksperti prognozē eiro ieviešanu gadu vēlāk - 2009.gadā. 
Savukārt Igaunijai nākamie mēneši būs izšķiroši, jo pieaug risks, ka šai valstij neizdosies iestāties eirozonā 2007.gadā. Savukārt Lietuva, visticamāk, izpildīs mērķi un eiro ieviesīs 2007.gadā. 
Neskatoties uz grūtībām iekļauties Ekonomikas un monetārās savienības noteiktajos kritēriju izpildes termiņos, finanšu tirgus ir mierīgs - Baltijas valstu valūtas ir stabilas un tās jau ir piesaistītas eiro. Kā norāda "Nordea Markets" pārstāvji, iestāšanās eirozonā atlikšana uz vienu vai diviem gadiem neizraisīs nekādas ekonomiskās politikas izmaiņas. 
"SEB Latvijas Unibankas" Tirgus un analīzes nodaļas vadītājs Andris Vilks prognozēja, ka Latvijai kopā ar citām jaunajām ES dalībvalstīm vajadzētu sākt savas pozīcijas skaidrojumu un diskusijas par nepieciešamību pārskatīt eiro ieviešanas kritērijus vismaz attiecībā pret inflāciju. Tas nepieciešams, lai rastu politisku risinājumu un jaunās ES dalībvalstis eiro varētu ieviest tuvāko 3-4 gadu laikā. 
Māstrihtas kritērijs par inflāciju ir nepiemērots jaunām, dinamiskām valstīm un koncentrējas uz ES "vienmuļo ekonomikas stāvokli", sacīja Vilks. Kritēriji ir tikpat novecojuši un diskutējumi kā ES budžeta izmantošanas principi un fiskālie pārkāpumi vecajās valstīs. 
"Ja ES vēlas būt konkurētspējīgs dažādu valstu veidojums, tad ir jāskatās nevis uz sapelējušajiem traktātiem atvilktnēs, bet reāli uz norisēm pasaulē, pievēršot uzmanību dinamiskākajiem reģioniem," akcentēja eksperts. 
Ja Eiropas Centrālā banka kritērijus nepārskatīs, tad Latvijai būs pacietīgi jāgaida tas brīdis, kad inflācija samazināsies līdz vēlamajam līmenim. Tas varētu būt pēc 3-7 gadiem. Tajā pat laikā galvenā uzmanība būs pievērsta stabili augstam un sabalansētam ekonomikas pieaugumam, nodarbinātības veicināšanai, darbaspēka pienācīgai apmaksai un tā noturēšanai valstī. 
Kad Latvija sasniegs 70% no ES vidējā labklājības līmeņa, arī cenu kāpums apstāsies un varēs ieviest eiro, sacīja eksperts. 
Kā atzina Vilks, ir izprotamas valdības bažas par izaugsmes mākslīgu apturēšanu. Piemēram, traģēdija būtu vispārēja iedzīvotāju ieņēmumu iesaldēšana, kas draudētu ar pamatīgu Latvijas iedzīvotāju aizplūšanu labākas dzīves meklējumos. 
Valdībai un sabiedrībai ir jāseko līdzi norisēm ekonomikā, jāveicina reāla konkurence biznesā, jādiskutē ar ES par dažādu nevajadzīgu normu piemērošanu. Tomēr nekas nevar būt labāks patērētājam un līdz ar to arī inflācijas bremzēšanai par reālu un caurspīdīgu konkurenci ikvienā nozarē un segmentā, uzsvēra Vilks. 
Ekonomists Jānis Āboltiņš prognozē, ka cenu kāpums turpināsies un nekas neapturēs Latvijas tuvošanos ES veco valstu cenām, ja nu vienīgi pirktspēja. Bet arī tā paaugstināsies. Lata kurss jau patlaban ir piesaistīts eiro un uzņēmējiem ir vienalga, vai viņi darbojas ar eiro vai latiem, ja tas ir eksports vai imports. 
Turklāt nauda bankas pārvedumos ir elektroniska un nav jāalgo cilvēks naudas šķirošanai. "Pievienosimies gadu agrāk vai vēlāk, tam nav nozīmes, galvenās uzņēmēju rūpes ir saražot produktus pārdošanai ES, lai ienākumi augtu straujāk par izmaksām. Bet statistika tieši to parāda - produktu apjomi un darba algas aug straujāk par inflāciju," skaidroja Āboltiņš. 
Kā sacīja "Hansabankas" vecākā analītiķe Liene Kūle, bankas pārstāvji uzskata, ka valdībai būtu atklāti jāpaziņo, kāds ir eiro ieviešanas plāns. 2008.gads kā eiro ieviešanas termiņš nav sasniedzams, jo inflāciju nebūs iespējams samazināt līdz Māstrihtas kritērija robežai. Valdībai tas ir oficiāli jāatzīst. Turklāt Eiropas Komisija Latvijas gadījumā nav pietiekami ieinteresēta mainīt uzņemšanas kritērijus. 
Bankas pārstāvji uzskata, ka eiro ieviešanas atlikšana uz laiku ir pieņemama, tomēr valdībai ir jāpaziņo precīzs un izpildāms jaunais grafiks. Šī grafika obligāta sastāvdaļa ir rīcības plāns attiecībā uz inflācijas samazināšanu. 
Inflācija pati par sevi tuvākajos gados diez vai samazināsies līdz vajadzīgajai robežai - aptuveni 2,5%. Tādēļ valdībai jāapzinās, kādi konkrēti pasākumi jāveic inflācijas samazināšanai. Turklāt jāplāno ilgtermiņa pasākumi, kas jāievieš laikus. 
Viens no galvenajiem instrumentiem ir budžeta veidošana, sacīja Kūle. Proti, jāsamazina budžeta deficīts, un, iespējams, jācenšas plānot budžeta pārpalikums. 
Latvijas neizmantotās iespējas tūristu pievilināšanā
Baiba Lulle,   NRA  11/07/05    Mazcenu naktsmītņu trūkums Pierīgā un citviet Latvijā, mazattīstīti tūrisma produkti, svešvalodu nezināšana, nepietiekama informācija ārvalstīs par specifiskiem Latvijas piedāvājumiem, Nacionālās operas slēgšana karstākajā tūrisma sezonā – šie speciālistu vērtējumā ir galvenie trūkumi, kas neļauj vēl vairāk palielināt vācu tūristu pieplūdumu uz Latviju.
Tūristu skaits no Vācijas un citām valstīm pēdējos gados pastāvīgi palielinās, taču atbildīgo ministru pašslavinājumi par nopelniem tūristu pieplūdumā jāuztver rezervēti, jo tūristu skaits ievērojami pieaudzis visās trijās Baltijas valstīs pēc to iestāšanās Eiropas Savienībā, turklāt Igaunijā un Lietuvā – vairāk nekā Latvijā.
Lai gan aizvien vairāk vāciešu jau identificē Latviju, Lietuvu un Igauniju kā dažādas valstis, kā ceļojuma mērķis joprojām pievilcīgākas ir visas trīs valstis kopā, nereti arī komplektā ar Sanktpēterburgu un Skandināviju, atzīst viesnīcu Hotel de Rome un Konventa sēta ģenerāldirektors vācietis Daniels Jans, kurš Latviju jau sauc par savām mājām un te darbojas kopš 1991. gada. 
"Pirmie tūristi no Vācijas neilgi pēc neatkarības atgūšanas vairāk bija tie, kam bija kāda saistība ar Latviju, tās vēsturi. Tagad tūristi vairāk grib pirkt produktu Rīga, Viļņa, Tallina," salīdzina brīvā žurnāliste no Vācijas Birgita Johannsmeiere, kura veidojusi vairākas reportāžas par Latviju vācu medijiem, kā arī materiālus tūrisma ceļvedim. Mēģinājumi tūrisma firmai katru valsti pārdot atsevišķi esot cietuši neveiksmi. Vācijas vēstnieka Latvijā ekonomikas padomnieks Holgers Rūte spriež – galvenais, lai valstis nesāk savstarpēju cīniņu par tūristiem, jo "neviens nebrauks trīs nedēļas gulēt Jūrmalā vai Rīgā". 
Tūrisma attīstības valsts aģentūras (TAVA) direktora vietnieks Ģirts Mazais teic, ka tiek veidota Baltijas valstu kopēja reklāma, bet, rādot kārtējos TAVA izdotos bukletus, bilst, ka pienācis laiks piedāvāt arī Latviju kā atsevišķu ceļojuma mērķi.
D. Jans nākotni redz drīzāk jau esošo produktu attīstīšanā, nevis jaunu radīšanā. Neizpratnē viņš ir par to, kāpēc vasarā, karstākajā tūrisma sezonā, nestrādā Nacionālā opera. Mērķtiecīgāk ar tūristiem varētu strādāt arī Mākslas muzejs, folkloristi, Muižu un piļu asociācija, vairāk jāpopularizē kultūra, tradīcijas, Līgo. B. Johannsmeiere teic, ka liela interese ir par Kurzemes jūrmalu, kas lielākoties vēl nespēj piedāvāt pieprasīto komfortu. 
Liels pluss ir zemo cenu aviokompāniju Ryanair un easyJet ienākšana Latvijā, bet, lai tās pilnībā izmantotu, nepieciešamas arī zemas un vidējas cenas naktsmītnes. Latvijā nav Eiropā tik izplatīto jauniešu mītņu, kur bez lieka luksusa, guļasvietu vairāku gultu istabā par lētu naudu var izīrēt jaunieši, bet vietu skaits studentu kopmītnēs izīrēšanai tūristiem ir minimāls, turklāt kopmītnes brēc pēc remonta, spriež Baltischer Rundschau reportiere Štefija Meiere, kas pati īrē istabu kopmītnē. Vācu jauniešus, tāpat kā viņu, varētu saistīt Rīgas arhitektūra, stilīgās kafejnīcas, pilsētas dzīve. 
D. Jans pamanījis tendenci, naktsmītņu cenām strauji pieaugt ne tikai Rīgā, Jūrmalā, bet arī laukos. 35 lati par istabiņu Latgalē, viņaprāt, ir pārāk daudz. Kā trūkums ārpus Rīgas tiek minētas arī cilvēku knapās svešvalodu zināšanas. 
Latvijas Universitātes docents Miervaldis Mozers brīdina – nevajag veidot universālu piedāvājumu visiem, bet strādāt ar katru mērķgrupu atsevišķi.
Baltija joprojām saista vācu investorus
Inga Balode,  NRA  11/07/05    Vairāk nekā 80% vācu uzņēmēju, kas jau sākuši savu biznesu Baltijā, Igaunijā, Latvijā un Lietuvā investētu vēlreiz, jo Baltija joprojām viņus saista kā Eiropas reģions ar visstraujāko attīstības tempu.
Tā liecina Vācijas un Baltijas Tirdzniecības kameras Igaunijā, Latvijā, Lietuvā (AHK) veiktā aptauja.
AHK Latvijas biroja vadītājs Roberts Stafeckis Neatkarīgo informēja, ka gadu pēc Eiropas Savienības (ES) paplašināšanās Vācijas investori Igaunijā, Latvijā un Lietuvā strādā ar pozitīvu bilanci. "Baltijas valstis nav zaudējušas attīstības dinamiku un atraktivitāti, un joprojām vācu uzņēmēji tās augstu vērtē. Visām trim valstīm tāpat kā līdz šim ir visi priekšnoteikumi, lai tās arī turpmākajos gados būtu konkurētspējīgas starptautiskajā sacensībā ar citiem reģioniem par ārvalstu investoru piesaistīšanu," norāda R. Stafeckis. 
Aptaujātās firmas par lielāko ieguvumu triju Baltijas valstu tālākai integrācijai Eiropas kopējā tirgū uzskatot muitas un citu tirdzniecības barjeru likvidēšanu. Ne mazāk svarīgi uzņēmējiem esot arī tas, ka samazinās ar biznesu saistītās administratīvās izmaksas, kā arī līdz ar iestāšanos ES kļūst vienkāršāk orientēties vietējā likumdošanā. Savukārt par lielāko trūkumu uzņēmēji uzskatot palielināto konkurences un cenu spiedienu. Dažus uzņēmējus negatīvi pārsteigusi darbaspēka izmaksu attīstība, kā arī citu izmaksu kāpums trijās jaunajās ES dalībvalstīs.
"Mūsu aptauja arī parāda, ka atsevišķi uzņēmējdarbības klimata faktori uzņēmējus tomēr neapmierina. Vācu uzņēmēji vēlas vairāk politiskās stabilitātes un kontinuitātes, kā arī lielāku tiesisko drošību. Lai tālāk stabilizētu ekonomisko dzīvi, tiek gaidīta arī stingrāka vēršanās pret kriminalitāti un korupciju. Vēl viens kritikas elements ir dažādo valsts iestāžu darbība. Tāpat kā aizvien pieaugoša problēma tiek minēta ar iestāšanos ES saistītā darbaspēka aizplūšana no Baltijas valstīm un ar to saistītais kvalificēta darbaspēka trūkums vairākās nozarēs," saka R. Stafeckis. 
***
Vācu bizness Baltijā
Vācijas investīcijas Baltijā (saskaņā ar nacionālo banku datiem līdz 2004. gada beigām) 
- Lietuvā – 530 milj. eiro 
- Latvijā –535 milj. eiro
- Igaunijā – 160 milj. eiro
- 81,5% kompāniju 2004. gadā palielinājušas pārdošanas apjomus;
- 69,4% uzņēmumu 2004. gadā palielinājuši peļņu un trijās no četrām aptaujātajām kompānijām sagaida nozīmīgu peļņas pieaugumu arī 2005. gadā
Avots: AHK
Biznesa kalendārs    
NRA  11/07/05     
- No 7. līdz 12. novembrim Francijā, Parīzē, notiek starptautiska būvniecības izstāde BATIMAT 2005, kuras laikā no 10. līdz 11. novembrim notiks starptautiska būvniecības nozares uzņēmumu kontaktbirža BATIMAT. Izstādē, 218 000 m2 platībā jumtus, apdares materiālus, dažādas instalācijas, krāsas, būvsistēmas, būvmateriālus u. c. izrādīšot vairāk nekā 2600 izstādes dalībnieku no aptuveni 50 pasaules valstīm. Savukārt kontakbiržā – iepriekš saplānotā divpusējā uzņēmēju tikšanās reizē piedalīšoties mazie un vidējie būvniecības uzņēmumi no Austrijas, Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas, Francijas, Vācijas, Polijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Rumānijas, Slovākijas un Slovēnijas.
- No 7. līdz 9. novembrim Francijā, Nicā, notiek Eiropas interneta spēļu kongress un izstāde European i-Gaming Congress&Expo.
- No 8. līdz 11. novembrim Krievijā, Sanktpēterburgā, notiks drošības jautājumiem veltīta izstāde Security & Safety St.Petersburg.
- No 8. līdz 11. novembrim Ukrainā, Kijevā, notiks naftas un gāzes biznesa jautājumiem veltīta izstāde Oil & Gas Ukraine.
- No 8. līdz 11. novembrim Zviedrijā, Jenšēpingā, notiks inženiernozaru gadatirgus Elmia Subcontractor 2005.
- Līdz 10. novembrim ar Latvijas Investīciju attīstības aģentūras starpniecību var pieteikties Baltijas valstu ekonomikas dienai, ko organizē Baltijas informācijas centrs un kas notiks Vācijā, Hānā, 13. decembrī.
- No 10. līdz 13. novembrim Turcijā, Stambulā, notiks starptautiska apavu industrijas izstāde International Shoe Supply Industry Exhibition.
- No 11. līdz 12. novembrim Krievijā, Maskavā, notiks II starptautiskā brokeru pakalpojumiem, investīciju kompāniju, banku u.c. darbībai veltīta izstāde un konference Forex Expo 2005.
- No 15. līdz 16. novembrim Rīgā notiks Eiropas kokrūpniecības federācijas Ģenerālā asambleja.
Informāciju Biznesa kalendāram un atsauksmes aicinām sūtīt uz inga.balode@nra.lv
Gada inflācija oktobrī - 7,6% 
LETA  11/08/05     Šā gada oktobrī, salīdzinot ar iepriekšējā gada oktobri, patēriņa cenas pieaugušas par 7,6%, tai skaitā precēm - par 7,8%, pakalpojumiem - par 7%, šodien paziņoja Centrālā statistikas pārvalde.
Inflācijas pieauguma temps turpināja palielināties. Oktobrī to galvenokārt izraisīja būtiska gāzes un siltumenerģijas sadārdzināšanās. Tempa pieaugumu ievērojami veicināja arī cenu kāpums vairākiem pārtikas produktiem, mājokļa uzturēšanas un autotransporta pakalpojumiem, kas šogad bija straujāks nekā pirms gada.
Oktobrī, salīdzinot ar septembri, vidējais patēriņa cenu līmenis palielinājās par 0,8%. Precēm cenas pieauga par 1,1%, bet pakalpojumiem - par 0,1%. 

Latvijas Banka: Cenu kāpums nekavējoties jāierobežo 
LETA  11/08/05    Reaģējot uz jaunākajiem datiem, kas uzrāda arvien pieaugošu inflācijas tempu, Latvijas Banka paziņojusi, ka patēriņa cenu kāpums nekavējoties jāierobežo neatkarīgi no plānotā eiro ieviešanas datuma.
Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) padomnieks ekonomikas jautājumos Aigars Štokenbergs norāda, ka valdība jau patlaban īsteno vairākus pasākumus patēriņa cenu līmeņa mazināšanai. Vienlaikus viņš atzīst, ka inflācijas apkarošanai nevajadzētu kavēt tautsaimniecības attīstību kopumā.
Latvijas Bankas Sabiedrisko attiecību pārvaldes vadītāja vietnieks Kristaps Otersons aģentūrai LETA uzsvēra, ka cenu kāpums jāierobežo neatkarīgi no plānotā eiro ieviešanas datuma, jo "inflācijas gaidas sāk dziļi iebūvēties cenu veidošanās mehānismā un var pārtapt par nebeidzamu spirāli, no kuras vēlāk būs grūti izkļūt".
Šai situācijā ir nepieciešama aktīva rīcība fiskālās politikas jomā, norādīja LB pārstāvis. Tikai mērķtiecīgi orientēta ekonomiskā politika var dot pozitīvus rezultātus inflācijas ierobežošanā, kā arī tādas makroekonomiskās situācijas nodrošināšanā, kas ļautu valdībai īstenot tās noteikto mērķi - eiro ieviešanu 2008.gadā.
Štokenbergs, komentējot jaunākos datus par inflācijas līmeni, aģentūrai LETA sacīja, ka pārsteigumu rada pašvaldību sabiedrisko pakalpojumu regulatoru lēmumi par siltumenerģijas tarifu paaugstināšanu.
Tieši siltumenerģijas un gāzes cenu kāpumam bijusi lielākā ietekme uz inflācijas līmeni oktobrī, jo līdz ar apkures sezonu maksa par siltumenerģiju pieaugusi par 5,7%. Piemēram, Rīgā siltumenerģijas tarifus regulators ļāvis palielināt par 11%, norādīja premjera pārstāvis.
Viņš uzsvēra, ka valdība, pārstāvot Latvijas intereses Eiropas Savienībā (ES), vēlas panākt iespēju līdz 2015.gada beigām siltumenerģijas piegādes iedzīvotājiem atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa, kas ļautu nepalielināt apkures maksājumus. "Valdība dara, ko var," apgalvoja Štokenbergs. 
Iepriekš bažas par straujo patēriņa cenu kāpumu Latvijā izteica Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Valsts vadītāju satrauc fakts, ka inflācijas līmenis ir augstāks nekā kaimiņvalstīs.
Savukārt valdības vadītājs uzskata, ka patēriņa cenu līmeņa stabilizēšanās nenotiks īsā laikā, bet tam varētu būt nepieciešami pāris gadi, kamēr cenas pēc iestāšanās ES izlīdzināsies. 
Premjers arī domā, ka valdībai nevajadzētu īstenot kādus "dramatiskus" pasākumus, piemēram, ieviest hipotekāro nodevu vai iesaldēt darba algas. To varētu darīt, ja inflācija sasniegtu divciparu skaitli.
Otersons norādīja, ka oktobrī patēriņa cenu mēneša pieauguma temps mazliet palēninājās, taču gada pieaugums sasniedza 7,6%, kas ir augstākais rādītājs kopš pagājušā gada septembra. Lai arī cenu samazinājums pret iepriekšējo mēnesi bija vērojams tādās preču grupās kā degviela, sakaru pakalpojumi, kā arī dažām pārtikas precēm, tomēr vairumam preču un pakalpojumu cenas turpināja pieaugt.
Vairāki pakalpojumi būtiski sadārdzinājušies arī gada laikā, vienlaikus veicinot pamatinflācijas pieaugumu, kas sasniedza 4,5 procentpunktus no kopējās inflācijas, salīdzinot ar 4,2 procentpunktiem iepriekšējā mēnesī. Lai arī piedāvājuma puses faktoru loma šī gada inflācijā ir būtiska, oktobrī kopumā tā nepieauga.
Jau ziņots, ka šā gada oktobrī, salīdzinot ar iepriekšējā gada oktobri, patēriņa cenas pieaugušas par 7,6%, tostarp preču cenas - par 7,8%, pakalpojumu cenas - par 7%, liecina Centrālā statistikas pārvaldes dati.
Aģentūras LETA aptaujātie ekonomisti prognozē, ka gada vidējais inflācijas līmenis Latvijā būs lielāks par 7%.
Ekonomikas ministrijas Tautsaimniecības struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Barānovs norādīja, ka pēdējos mēnešos inflācija ir turpinājusi pieaugt, līdz ar to atlikušajos gada mēnešos būs grūti sagaidīt inflācijas samazināšanos un tā saglabāsies līdzšinējā līmenī - 7,6%.
"Inflācijas rādītājus nosaka inerce, ko radīja pērnā gada straujais inflācijas kāpums. Darba ņēmēji prasīja kompensācijas un arī saņēma algu paaugstināšanu, arī uzņēmēji paaugstināja cenas. Bet, tā kā norit strauja izaugsme, ekonomika to vēl pieļauj," sacīja Barānovs. 
"Inflācija būs augsta arī nākamā gada pirmajā pusē, jo saglabāsies zināma inerce, tāpat uzņēmēju nākamā gada līgumos tiks paredzēti augsti inflācijas rādītāji. Lūzums varētu notikt tikai nākamā gada otrajā pusē, kad inflācijai tomēr vajadzētu sākt samazināties," prognozēja ekonomists Roberts Remess. 
Gan Remess, gan Barānovs ir pārliecināti, ka Latvijai vēl ir iespējams samazināt inflācijas rādītājus, lai 2008.gadā ieviestu eiro.
"Eiro vēl ir iespējams ieviest noteiktajā termiņā, viss būs atkarīgs tikai no politiskās gribas un vēlmes pieņemt nozīmīgus lēmumus. Rūpīgi ir jāizvērtē arī lēmumu ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Protams, iespējams arī eiro ieviešanu atlikt, bet tādā gadījumā šim periodam nevajadzētu būt ilgākam par pāris gadiem," sacīja Barānovs.
Ekonomiste Raita Karnīte norādīja, ka gada beigās, īpaši decembrī, kad cilvēki aktīvi tērē līdzekļus, inflācija nekad nav būtiski samazinājusies, tāpēc gada vidējā inflācija Latvijā būs 7,6% robežās.
"Šobrīd inflācijas rādītāji sāk tuvoties 8% robežai un tas jau nav labs rādītājs, tāpēc valdībai vajadzētu sākt [šai problēmai] pievērst uzmanību," sacīja Karnīte.
Pēc ekonomistes domām, patlaban inflācijas rādītāji vēl neietekmē ekonomikas izaugsmi, tomēr būtu jāsāk pievērst pastiprināta uzmanība, lai tie nekļūtu par sava vaida paradumu.
Arī ekonomists Uldis Osis ir pārliecināts, ka nākamā gada sākumā Latvijā saglabāsies augsti inflācijas rādītāji un tā būtiski nepazemināsies.
"Līdz nākamā gada pirmajai pusei rādītāji noteikti būs vidēji augsti. Galvenie augstās inflācijas iemesli ir enerģijas un citu resursu pieaugums, banku kredītu ekspansija, algu pieaugums valstī, kā arī cenu atšķirība ar citām ES dalībvalstīm," sacīja Osis. 

Šogad dzīve sadārdzinājusies par 7,6%
Ilze Šteinfelde,  NRA  11/09/05    Latvijas inflācija četrkārt pārsniedz Eiropas Savienības normu.
Oktobrī gada inflācija ir pat augstāka, nekā savās prognozēs pieļāva finanšu eksperti, un nav arī mazinājusies, kā cerēja premjers Aigars Kalvītis. Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati liecina, ka oktobrī dzīvot Latvijā bijis par 7,6 procentiem dārgāk nekā pērn šajā pašā laikā.
Oktobrī patēriņa cenas Latvijā varētu būt pieaugušas par 0,6–0,7% un, ja šī prognoze atbilst patiesībai, gada inflācijas līmenis varētu pieaugt līdz 7,4–7,5%, novembra sākumā prognozēja Parex Asset Management Tirgus analīzes daļas vadītājs Zigurds Vaikulis. Viņa prognozes, lai gan ļoti tuvas CSP rezultātiem, bija optimistiskākas nekā realitāte. Jau septembra augstā gada inflācija (7,2%) šokēja ne tikai finanšu analītiķus, bet arī uztrauca Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, kas, tiekoties ar A. Kalvīti, izteica bažas par straujo patēriņa cenu kāpumu Latvijā un to, ka inflācijas līmenis mūsu valstī ir augstāks nekā kaimiņvalstīs. Toreiz A. Kalvītis norādīja, ka valdība, pirms lemt par jaunu inflāciju mazinošu pasākumu īstenošanu, vēlas sagaidīt oktobra datus par patēriņa cenu izmaiņām. Vai 7,6% gada inflācija būs pietiekama, lai valdība izšķirtos par pretinflācijas plāna ieviešanu, pagaidām nav zināms.
Gada laikā visvairāk sadārdzinājās transporta pakalpojumi – par 15,8%. Veselības aprūpei un pārtikai Latvijas iedzīvotājiem bija jātērē par attiecīgi 10,4 un 9,6% vairāk nekā pagājušā gada septembrī. Arī mājoklim nepieciešamie izdevumi sadārdzinājās par 9%.
CSP dati liecina, ka mēneša laikā vidējais patēriņa cenu līmenis palielinājās par 0,8%. Precēm cenas pieauga par 1,1%, bet pakalpojumiem – par 0,1%. Cenu pieaugumu oktobrī galvenokārt izraisīja būtiska gāzes un siltumenerģijas sadārdzināšanās. Līdz ar apkures sezonu maksa par siltumenerģiju pieauga par 5,7%. Oktobrī par 29,9% paaugstinājās sašķidrinātās gāzes cena. Par 2,2% dārgāki kļuva arī ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumi. Mājokļa uzturēšanai un remontam izmantoto materiālu cenas pieauga par 0,2%. Pieauguma tempu veicināja arī vairāku pārtikas produktu cenu kāpums. Strauji pieauga svaigo gurķu un tomātu cenas. Nedaudz paaugstinājās arī citu pārtikas preču – labības produktu, gaļas un tās izstrādājumu, zivju produktu, olu un siera – cenas. Turpretim kartupeļi, atsevišķi piena produkti, svaigas zivis un bezalkoholiskie dzērieni kļuva nedaudz lētāki.
"Novembrī inflācija var cerēt uz kārtējo adrenalīna devu," norāda Z. Vaikulis. "Pirmkārt, Rīgā sadārdzināsies apkure, otrkārt, kā jau paredzējām, novembra sākumā maizes cenās jau bija manāms mēnesi iepriekš fiksētā graudu cenu lēciena efekts." Tāpēc mēneša inflācija novembrī var sasniegt 1%, kā rezultātā 12 mēnešu inflācijas rādītājs pārsniegtu 8% līmeni, uzskata finanšu analītiķis.
"Par kādu gan atbilstību Māstrihtas kritērijiem var sapņot pie šādiem skaitļiem? Mēs esam aprēķinājuši: pat ja 2006. gadā nevienu mēnesi cenas vairs neaugs, vidējās inflācijas rādītājs nākamgad būs apmēram 3,7%. Tātad, ja atbildīgās institūcijas turpina sapņot par eiro 2008. gada sākumā, patiešām gribētos zināt, kādā veidā tas tiks panākts, jo, kā redzams, pie pašreiz publikai zināmajiem izejas datiem tas nešķiet reāli," sašutis teica Z. Vaikulis.
Paredz vēl lielāku inflācijas kāpumu, valdība spriedīs par jauniem pasākumiem cenu mazināšanai 
Zane Piļka,  Diena  11/09/05    Ekonomisti un Ministru prezidents Aigars Kalvītis gaidīja, ka inflācija oktobrī mazināsies, tomēr prognozes nav piepildījušās — gada inflācija oktobrī sasniegusi 7,6%. Septembrī gada inflācija bija 7,2%, un oktobrī tā turpināja palielināties, ko galvenokārt izraisīja būtiska gāzes un siltumenerģijas sadārdzināšanās. Eksperti prognozē, ka, visticamāk, inflācijas pieauguma tempi šogad būtiski nesamazināsies un gada inflācijas līmenis novembrī pietuvosies jau 8% robežai. Savukārt vidējā 2005.gada inflācija varētu pārsniegt 7%. Cenu kāpums neapšaubāmi skars iedzīvotājus ar nemainīgiem ieņēmumiem. Valdība jau veic dažus pasākumus inflācijas mazināšanai, taču A.Kalvīša padomnieks Aigars Štokenbergs Dienai atzina — tiklīdz valdības vadītājs atgriezīsies no atvaļinājuma, valdībā tiks runāts par jaunu inflācijas pasākumu īstenošanu.
"Viennozīmīgi pēdējo mēnešu inflācija jāuztver kā zīme, ka inflācija draud kļūt par pastāvīgu parādību. Diemžēl sāktais komunālo pakalpojumu cenu kāpums turpināsies arī novembrī," atzīst Hansabankas vecākā analītiķe Liene Kūle. 
Inflācija neapšaubāmi skars iedzīvotājus ar nemainīgiem ieņēmumiem, uzsver L.Kūle, taču pensijas un darba algas strādājošiem tiek palielinātas straujāk par inflāciju. "Nav gan iespējams pateikt, vai algu celšana ir vienmērīga vai arī dažām iedzīvotāju grupām inflācijas kompensācija ir izteiktāka, bet citām — mazāka," norāda L.Kūle.
Valdība nedomā sēdēt rokas klēpī salikusi un jau 16.novembrī, kad no atvaļinājuma atgriezīsies A.Kalvītis, apspriedīs jaunus pasākumus inflācijas mazināšanai. "Jau šobrīd finanšu ministrs Oskars Spurdziņs (TP) atrodas Briselē, kur cīnās, lai apkurei netiktu uzlikts PVN," Dienu informēja Aigars Spurdziņš. Izredzes gan, pēc viņa vārdiem, esot visai mazas.
Ja ir šādi inflācijas pieauguma tempi, eksperti skeptiski vērtē Latvijas iespējas 2008.gadā ieviest eiro. "Par kādiem gan Māstrihtas kritērijiem var sapņot pie šādiem cipariem? Mēs esam aprēķinājuši — pat ja 2006.gadā nevienu mēnesi cenas vairs nepieaugs, vidējās inflācijas rādītājs nākamgad būs apmēram 3,7%," norāda Parex Asset Management tirgus analīzes vadītājs Zigurds Vaikulis.
Oktobrī viens no galvenajiem inflācijas dzinuļiem bija arī apģērba un apavu sezonālā sadārdzināšanās, bija jūtams arī gāzes un siltumenerģijas cenu pieaugums, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Cenas kāpušas dārzeņiem un dažiem augļiem, turklāt novērota arī Latvijā ražoto medikamentu sadārdzināšanās. No pozitīviem faktoriem eksperti min, ka oktobrī pazeminājās benzīna cenas Latvijas degvielas uzpildes stacijās. Tajā pašā laikā dīzeļdegvielas cenas kāpa, tāpēc degvielas cenu deflācija oktobrī bija salīdzinoši niecīga.

Banka «Baltija» noguldītājiem parādās cerība atgūt naudu
Ilze Šteinfelde,  NRA  11/10/05     Bankrotējušās akciju sabiedrības Banka "Baltija" (BB) likvidators SIA BDO Invest Riga BB kreditoru vārdā un interesēs ir iesniegusi prasību tiesā, lūdzot piedzīt no Latvijas Bankas (LB) 185 596 155 latus. Kredītiestāžu likums noteic, ka pirmie jāapmierina fizisko personu prasījumi līdz 500 latiem.
Ja tiesa apmierinās prasību, tad noguldītāji vismaz kaut kādu daļu varētu atgūt, agrākais, pēc divarpus gadiem, atzina BDO Invest Riga valdes priekšsēdētājs Andris Deniņš. Tā ir optimistiskākā prognoze, ja vien lietas izskatīšana tiesā netiks vilcināta.
BB iesniedza prasību tiesā pret LB, jo ir pārliecināta, ka 90. gadu vidū LB nav pietiekami uzraudzījusi kredītiestādes darbu, lai gan tas bankai bija jādara saskaņā ar vairākiem likumiem, un nav ievērojusi līdzīgu attieksmi kā pret citām tolaik strādājušajām kredītiestādēm. 
BB dibināta 1991. gadā, komercbanku reģistrā ierakstīta 1992. gada 22. janvārī. Toreizējais Latvijas Bankas prezidents Einars Repše izsniedza licenci nr. 16 Bankas operāciju veikšanai. Par BB prezidentu ievēlēja Aleksandru Laventu. Lai gan viņš kopā ar V. Ļeskovu 1980. gadā tika notiesāts, ka bandā izvērta kontrabandu lielos apmēros, LB un E. Repšem pretenzijas pret šīs personas atrašanos tik augstā amatā ne reizi nav bijušas, prasības pieteikumā norāda BDO Invest Riga. Pat vēl vairāk – E. Repše, sniedzot liecības BB krimināllietā, uzsvēra, ka bankas vadību un akcionārus uzskatījis "par godīgiem baņķieriem, nevis krāpniekiem, bet problēmas bankā skaidrojām ar ekonomiskām grūtībām".
Latvijas Banka BB darbību apturēja tikai 1995. gada 22. maijā, lai gan jau kopš 16. maija ieguldītāji drūzmējās pie BB norēķinu kasu durvīm cerībās atgūt bankai uzticēto naudu. Tobrīd banka 121 465 noguldītājiem bija palikusi parādā 102,4 miljonus latu.
Bankai "Baltija" savus ietaupījumus – 500 latu – savulaik bija uzticējis Daugavas sporta nama direktora Jānis Misa. Viņš vairs necer atgūt ieguldīto. "Ja arī BB likvidators tiesā uzvarēs, mazie noguldītāji tikpat neko neiegūs. Ieguvēji būs citi. Nemaz nebrīnīšos, ja tie būs tie paši, kuri prata savus ieguldījumus no šīs bankas izņemt īsi pirms bankrota," uzskata J. Misa.
Pirms maksātnespējas pasludināšanas 1995. gada pavasarī BB bija viena no lielākajām bankām Baltijā, kuras gada apgrozījums ievērojami pārsniedza vienu miljardu ASV dolāru. 1993. gadā tai bija vairāk nekā 280 000 konta īpašnieku un personu noguldījumi pārsniedza 65 miljonus latu. 1995. gada 1. aprīlī noguldījumu kopsumma tuvojās 150 miljoniem latu. 
BB prasību pret LB Rīgas apgabaltiesa pēc būtības sāks skatīt 23. novembrī.

Kultūrā...

Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  11/07/05
Lorēna Veisbergere. Sātans Pradas brunčos. Tulkojusi Daina Ozoliņa. Zvaigzne ABC, 2005
Andrea ir gudra meitene. Viņa zina, ka uz darbu nedrīkst iet kurpēs, kuru papēži nav vismaz desmit centimetru augsti. Viņa zina – piecdesmit kilogramu nozīmē to, ka sieviete ir resna. Andrea prot uz firmas rēķina apmaksāt tēriņu par manikīru un braucienu ar taksi. Jūs arī to visu mācētu, ja jūsu trakā priekšniece būtu gatavais sātans brunčos!
Kristiāns Žaks. Valdniece Saule. Tulkojusi Inta Šmite. Zvaigzne ABC, 2005 
Franču rakstnieka un zinātnieka Kristiāna Žaka romāns lasītājus aizved uz Saules pilsētu laikā, kad rit pēdējie faraona Ehnatona un daiļās Nefertites valdīšanas gadi. Valstī valda satraukums – kurš pārņems varu. Izvēle krīt uz Ahezu, valdnieku pāra trešo meitu, jo princeses nelokāmās gribas un iedzimtās varas apziņas priekšā krīt visi šķēršļi. Aheza kāpj tronī līdzās Tutanhamonam – jauneklim, kurš viņā neprātīgi iemīlējies. Vai divi jaunieši spēs nosargāt Ēģiptes impērijas likteni?
Ketija Kellija. Nekad nav par vēlu. Tulkojusi Liene Akmens. Kontinents, 2005 
Kādudien Īvija gluži negaidot atskārst, ka pati nemaz nevēlas savas detalizēti izplānotās kāzas. Līgavainim taču it kā nebūtu ne vainas! Un tad vēl Īvijas tētis mūža beigās sadomājis vēlreiz apprecēties. Romāna galvenajai varonei nav ne mazāko šaubu, ka viņas papucis kritis kādas vīriešu mednieces nagos. Šādā noskaņojumā, ar visiem sakašķējusies, Īvija dodas uz nīstajām tēta kāzām, lai tur negaidot sastaptu cilvēku, kas sagriež viņas dzīvi kājām gaisā. 
Džūlija Londone. Lavandas gaisma. Tulkojusi Diāna Smilga, Kontinents, 2005
Reičela savos trīsdesmit gados ir galīgi tukšā. Naudas nav, darba nav, ģimenes nav un arī vīrieša nav. Brīdī, kad viss apriebies, viņa kopā ar draudzeni nolemj nedaudz paburties. Cienījamās lasītājas, labāk tā nedariet, jo citādi var gadīties kā Reičelai, kura dabū uz kakla uzbāzīgu Džeimsam Bondam līdzīgu personu. Viņš to vien zina kā maisīties pa kājām visneiespējamākajās Reičelas dzīves situācijās. Interesanti, ar ko tas viss beigsies?
Izstādes 
Maija Rudovska, Līvija Dūmiņa,  NRA  11/08/05    
- Galerijā Bastejs skatāma izstāde Alter Ego, kurā aplūkojami F. Kirkes, I. Heinrihsona, R. Ivanova, A. Melderes, J. Jurjāna, A. Naumova, Kr. Zariņa, G. Krolla un citu mākslinieku darbi.
- Studijā Artelis apskatāma zviedru keramiķes Sonjas Felteniusas personālizstāde Black & White. Sonja Felteniusa ar keramiku nodarbojas kopš 1980. gada. Viņa strādā par keramikas pasniedzēju Nīčepingas Tessinskolan (Zviedrijā) un 2002. gadā atvēra savu keramikas studiju. S. Felteniusa, izmantojot dažādas tehnikas – akmens masu un porcelānu –, veido priekšmetus, traukus un skulptūras. 
- Rīgas Porcelāna muzejā šodien pulksten 17 Ženijas Loginovas un Anatolija Borodkina kolekcijas Krūzes atklāšana. Izstāde veidota kā atskaite par piedalīšanos 9. starptautiskajā porcelāna simpozijā MUG 2005, kas notika Čehijā no 15. līdz 25. jūnijam un kuru rīkoja porcelāna rūpnīca Česky Porcelan Dubi – Porcelanova Manufaktura Royal Dux Bohemia. Simpozija mērķis ir aktivizēt rūpnīcas radošo dzīvi un atbalstīt mākslinieku jaunās idejas un stilistiskos meklējumus, kā arī veidot kontaktus un veicināt sadarbību ar dažādu valstu māksliniekiem, izveidojot oriģinālu porcelāna mākslas darbu kolekciju – muzeju un izmantot to rūpnīcas reklāmas nolūkos. 
- Galerijā Daugava trešdien pulksten 17 Ievas Liepiņas gleznu izstādes Melodrama atklāšana. 
- Ivonnas Veihertes mākslas galerijā trešdien pulksten 17 atklās Ingrīdas Kadakas gleznu izstādi Saules laiva. 
- Galerijā Māksla XO ceturtdien pulksten 17 tiks atklāts gleznotājas Dainas Dagnijas (1937) populārais gleznu cikls Sieviete un govs. 1982.–1985. "Pirmā baltā govs parādījās kā vīzija 1982. gadā. Kā atklāsme. Pirms tam izvēlējos tēmas par Ameriku, taču turpmāk tēmas nāca pie manis. Tā radās pirmais zilais darbs. Atceros bērnību Lavijā, radās otrā zaļā govs. Tad sekoja vēl citas variācijas par govīm. Desmito kompozīciju gleznojot, biju pārliecināta, ka šī būs pēdējā. Zaļa sieviete sēdēja uz govs un turēja rokās bērnu kā Marija, bēgot uz Ēģipti," stāsta māksliniece.
- Latvijas Mākslinieku savienības galerijā no ceturtdienas skatāma Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskolas (JRRMV) audzēkņu un pasniedzēju radošo darbu izstāde Skolas sejas. Tumši gaišais. Silti vēsais. Atzīmējot J. Rozentāla ieguldījumu portreta žanrā, šī izstāde būs veltījums – interpretācija par portreta tēmu. Izstāde ievadīs pasākumu sēriju, kas veltīta latviešu mākslas klasiķa Jaņa Rozentāla 140 gadu jubilejai, kā arī atzīmēs mākslas skolas 110 gadu jubileju, kas jau 60 gadu nes Jaņa Rozentāla vārdu. Izstādes mērķis ir rādīt skolas audzēkņu un pasniedzēju pašportretus, vienlaikus demonstrējot tēlotājmākslas un jauno mediju līdzāspastāvēšanu un mijiedarbību. Ekspozīcijas autors ir mākslinieks, JRRMV pasniedzējs Indulis Gailāns. Izstādē būs redzami JRRMV pašreizējo pasniedzēju Baibas Vegeres, Ineses Siliņas, Ināras Garklāvas, Valda Rubuļa, Ievas Spalviņas, Vitas Jurjānes, Ilgneses Avotiņas, Madaras Gulbis, Raimo Lielbrieža, Mārtiņa Lablaika, Kristīnes Kursišas u.c. pedagogu darbi, kā arī audzēkņu gada laikā zīmētie un gleznotie radošie darbi.
Simfoniskais orķestris satraukts par nākotni 
Inese Lūsiņa,  Diena  11/08/05    Atklātā vēstulē Latvijas Valsts prezidentei, LR Saeimas priekšsēdētājai un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājam, Ministru prezidentam, kultūras ministrei un plašsaziņas līdzekļiem Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris (LNSO) pauž satraukumu par savu turpmāko darbību un Latvijas kultūrpolitikas jaunajām tendencēm. Vēstulē, ko parakstījuši 82 LNSO mūziķi un darbinieki, paustas bažas par Kultūras ministrijas nodomu apvienot pašreizējo organizāciju VSIA Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris, Akadēmiskais koris Latvija un Latvijas koncertdirekcija finanses un mārketingu, nekustamā īpašuma apsaimniekošanu un pat koncertu plānošanu. Konstatējot, ka "mākslinieciskajiem kolektīviem iecerētajā organizācijā paredzēta ne vairāk kā "peļņas centru" loma", orķestris jautā: "Vai jaunais birokrātiskais aparāts un tās darbinieki piesaistīs lielākus finanšu līdzekļus situācijas uzlabošanai?" Atgādinot, ka "bijušais LPSR Filharmonijas modelis 90.gados ekspertu slēdzienā tika atzīts par neefektīvu, nesaimniecisku un neatbilstošu Latvijas sabiedrības interesēm", LNSO vēstulē aicina Kultūras ministriju "atklātā un demokrātiskā veidā diskutēt par Latvijas koncertdzīves tālāku attīstību un iemesliem, kādēļ tik akli jāsper solis atpakaļ vismaz desmit gadus tālā pagātnē."

KultūrziņasLīvija Dūmiņa,  NRA  11/09/05- Tikšanās ar Annu Žīguri. Apgāds Jumava nesen klajā laidis rakstnieces, tulkotājas un bijušās diplomātes Annas Žīgures grāmatu Marselīne – uz dokumentāla pamata balstītu stāstu par A. Žīgures vecmāmiņu – latviešu dzejnieci Elzu Stērsti. 
Šodien pulksten 17 Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejs Pils laukumā 2 (mūzikas instrumentu ekspozīcijas telpā, 1. stāvā) visus interesentus aicina uz tikšanos ar Marselīnes autori Annu Žīguri. Pasākumā skanēs Elzas Stērstes dzeja, par muzikālo noskaņu rūpēsies pianiste Maija Kārkliņa. Lasītāji tiek aicināti arī paust savu viedokli par grāmatu, kā arī uzdot jautājumus tās autorei.Līvija Dūmiņa,  NRA  11/10/05    
- Jāņa Zābera 70 gadu atcerei veltīta izstāde. Šodien pulksten 16 Mūzikas muzejā Talsu ielā 1 dziedātāja Jāņa Zābera 70 gadu atcerei veltītās izstādes Skani, mana dziesma, skani dzimtenei! atklāšana. Tajā apskatāmi fotomateriāli par Jāņa Zābera dziedātajām lomām bijušajā Operas un baleta teātrī, kā arī vizuālie materiāli no dziedātāja personiskā arhīva. 
- Logs uz jauno Nacionālo bibliotēku. Šodien K. Barona ielā 14 notiks Latvijas Nacionālās bibliotēkas skatloga atklāšana, kas veidots kā Logs uz jauno Nacionālo bibliotēku. Tādējādi pašreizējās Nacionālās bibliotēkas skatlogā ikvienam garāmgājējam būs iespēja jau šobrīd ielūkoties jaunās bibliotēkas telpās, uzzināt par projekta sadaļām – Gaismaspili, Gaismas tīklu un grāmatu krātuvi Silakrogā, sekot līdzi Gaismas tīkla īstenošanai un Gaismaspils celtniecībai. Skatloga atklāšanas pasākumā piedalīsies kultūras ministre Helēna Demakova, LNB direktors Andris Vilks, LNB Atbalsta biedrības direktore Karina Pētersone, v/a Jaunie "Trīs brāļi" direktors Zigurds Magone, v/a Kultūras informācijas sistēmas direktore Sandra Ozoliņa un LNB projekta uzraudzības padomes locekļi.Līvija Dūmiņa,  NRA  11/11/05
- Tobāgo! 100. izrāde. Šodien pulksten 19 skatāma Dailes teātra iestudējuma Tobāgo! 100. izrāde. Māras Zālītes un Ulda Marhilēviča traģikomiskās dziesmuspēles pirmizrāde notika 2001. gada 23. oktobrī, un tās režisors ir Valdis Liepiņš. 2004. gadā balsojumā par Metaxa teātra zvaigzni skatītāji Tobāgo! atzinuši par populārāko Dailes teātra izrādi. Galvenajās lomās Aija Dzērve un Artūrs Skrastiņš.
- Iznākusi Ineses Zanderes dzejoļu grāmata. Jauno Ineses Zanderes dzejoļu grāmatu Limonāde jaunākā skolas vecuma bērniem klajā laidusi izdevniecība liels un mazs. Dzejoļus papildina animācijas režisora Edmunda Jansona melnbaltie zīmējumi. Grāmatas varoņi ir puikas, kas dzīvo kādā Rīgas piepilsētā, un arī zīmējumiem piemīt puiciska enerģija un humors – tie nav mīlīgi saldi. Tas mūslaiku latviešu bērnu grāmatniecībā esot diezgan liels retums. 
- Pasaules operkritiķi atzinīgi novērtējuši Latvijas Nacionālās operas sniegumu. Operas mākslu atspoguļojošais žurnāls Opernwelt katru gadu aptaujā 50 kritiķu, lai noskaidrotu gada izcilākos opernamus, dziedātājus, orķestrus, režisorus, diriģentus, korus, iestudējumus, ierakstus, kostīmu māksliniekus. Tikko iznākušajā Opernwelt gadagrāmatā par 2004./2005. gada sezonu atzinīgi novērtēta arī Latvijas Nacionālā opera (LNO) un latviešu mākslinieki – Aleksandrs Antoņenko, Andris Nelsons, Andrejs Žagars, Kristīne Pasternaka, Kristīne Opolais, Elīna Garanča.

Latvijas tēlā...

Zīmols – Latvija. Kā šī zeme izskatās pasaulē    
NRA  11/05/05    Šoreiz jauno žurnālistu skolas Noruna dalībnieki centās iezīmēt Latvijas tēlu. Kāds tas ir, kādam tam vajadzētu būt, kādu to spējam izveidot? Izrādās, jaunā paaudze ir gana izprotoša, tāpēc vienu otru ideju no šodienas publicētā noteikti iesakām valsts zīmola veidotājiem kā pamatu viņu radošajiem lidojumiem. Savā ziņā šis laikraksta atvērums arī ir spilgts Latvijas tēls. 
Es dzīvoju mazā lauku ciematiņā
Te nekas īpašs nenotiek. Lauku sievas bezdarbnieces ir pārņēmusi bezcerība, lauku vīri depresiju slīcina kārtējā alus pudelē un tad streipuļodami pa Mārsnēnu centru nolamā vai katru garāmgājēju un, izlikdamies par gudriem vīriem, spriedelē par politiku. Šad un tad šeit notiek kāds kultūras pasākums – vietējā teātra izrāde, deju kolektīva priekšnesumi, Ziemassvētku vai Lieldienu pasākumi, kuru izskaņā parasti ir diskotēka vai balle. Jauniešiem patīk šādas ballītes, un, protams, neizpaliek arī alkoholiskie dzērieni. Pēc tam – kautiņi, stiklu sišana uz ceļa, pieturas izdemolēšana. Tā tas notiek...
Vēl pirms nepilnas diennakts es domāju, ka pēc iespējas ātrāk jāpamet Mārsnēni un pēc gadiem arī Latvija… Es biju iecerējusi doties meklēt laimi uz ārzemēm. Tur ir lielas iespējas izglītībai un darbam, un arī atalgojums ir sirdij tuvs. Bet šodien krasi mainījās manas domas un nākotnes ieceres, jo mani iedvesmoja kāda jauniete. Pašvaldībā, kurā viņa dzīvo, arī ir tāda pati situācija, bet meitene nemaz nedomā pamest savu dzimto vietu. Viņa nolēma rīkoties. Cilvēkam jau šķiet, ka viens pats neko nevar izdarīt, jo negūs atsaucību. Bet viņa guva. Šī meitene sapulcināja savus domubiedrus un izveidoja jauniešu domi, kas jau ir noorganizējusi dažus pasākumus jauniešiem, un tie guvuši atsaucību. Neizpaliek arī daži skeptiķi, bet tādi būs vienmēr. Sapratu, ka nedrīkstu pamest Mārsnēnu iedzīvotājus un doties vieglākas dzīves meklējumos cituviet. Jau rīt meklēšu domubiedrus. Kā vienota entuziastu grupa mēs panāksim daudz, jo, kā teikusi Milda Klētniece, "katrs darbs ir liels, ja pie šā darba ir klāt tava sirds". Pēc gadiem ar gandarījumu varēšu saskatīt izaugsmi un ar lepnumu atzīt, ka daļa esošā ir arī manu pūļu rezultāts. Tas rosina rīkoties.
Agita Salmiņa, Cēsu pilsētas ģimnāzija
***
Nedzīsimies pārspēt Vāciju rūpniecībā, Nīderlandi – puķkopībā un Spāniju – vīna ražošanā! Darīsim to, ko varam tieši mēs, centīsimies saglabāt mūsu tradīcijas, uzlabot valsts iekārtu. Būsim saprātīga tauta! Gan izdosies!
Agnese Care, Āgenskalna valsts ģimnāzija***
Uzskatu, ka vienīgais, kas simbolizē neatkarīgu valsti, ir tās valoda. Tā ir katras tautas atšķirības zīme. Ja izmirs valoda, izmirs arī valsts. Mācāmies citas valodas un neļaujam piesārņot savējo, un tad patiešām tā kļūs par mūsu valsts tēlu. Lai katrs svešinieks Latviju pazīst pēc skaistās un skanīgās latviešu valodas.
Agnese Raduma, A. Upīša Skrīveru vidusskola
Latvija varētu kļūt par kādas konkrētas idejas atbalstītāju
Vispirms būtu jāuzsāk politiskās debates par valsts virzību, par to, kāda ir mūsu attieksme pret globalizāciju, liberālisma idejām vai konservatīvo kursu. Kad tas ir noteikts, jāuzsāk sadarbības partneru meklēšana starptautisko organizāciju dalībvalstīs. Atrodot domubiedrus, Latvija varētu kļūt par kādas konkrētas idejas atbalstītāju. Tajā pašā laikā mēs sevi pozicionētu kā valsti, kas ir spējīga uz dialogu un kompromisu meklēšanu. Problēmas var radīt valsts sabiedrības slāņu, politisko partiju un inteliģences locekļu dažādie skatījumi uz konkrēto jautājumu. Piemēram, kuram pasaules uzskatam jāpievienojas, vai atbalstīt tradicionālo vērtību saglabāšanu, vai sekot liberālisma piedāvātajam vērtību relatīvismam. Taču šīs bažas nedrīkstētu būt par iemeslu, kāpēc neuzsākt vispārēju diskusiju par tematiem kas mēs esam? un ko mēs domājam?. Jo iespējamais ieguvums mūs padarītu pazīstamākus; mūsu tēls pasaules medijos vairs nebūtu saistīts ar negācijām, bet ar aktivitātēm starptautiskās politikas jomā.
Ainārs Leijējs, Rīgas Hanzas vidusskola
Laiva
Tiešā nozīmē tā rāda mūsu pagātni, kad daudzi ciemi iztika ar zvejošanas prasmēm un laivas bija viņu otrā sauszeme. Laiva savieno divus krastus – Krieviju un Eiropu. Mūsu kultūra un sabiedrība nav īpaši līdzīga eiropiešiem, jo esam ar savām zvaigznēm debesīs un ejam pa savu zemi. Neesam līdzīgi arī Krievijai, lai gan ar lielu krievu tautības cilvēku īpatsvaru un kopīgo pagātni ar šo valsti vienmēr esam bijuši kopā laivā, nevis krastā. Pēc neatkarības atgūšanas bija jāmācās noturēt līdzsvaru un darboties ar airiem; uzdevums bija grūts, bet patīkamāks par stāvēšanu uz vietas. Mēs nebūvējam kuģus pēc sarežģītām un mehanizētām shēmām, bet mācāmies noturēt līdzsvaru laivā, kurai vēl ir nepieciešami uzlabojumi.
Aleksandra Fahretdinova, Jelgavas valsts ģimnāzija
Rīts aizkavējies par stundām četrām.
Tādēļ viņš klīda gar mājām, kas augstākas par visaugstākajiem debesskrāpjiem (tā viņam šķita.) Migla neļāva redzēt apkārt notiekošo.
Trīs soļus pa labi no viņa kāds bērns sēdēja pie peļķes un iztēlojās, ka tā ir jūra, kas savās dzīlēs slēpj dārgumus un aizraujošus piedzīvojumus. Bērns jutās laimīgs. Pa kreisi no viņa divas sievietes ar saviem bērniem skraidīja un meta kūleņus dzeltenajās rudens lapās. Neviltots prieks un līksme. Viņam tālu priekšā kāda jauniete ar suni klīda starp nepazīstamām mājam un ielas stabiem, meklēdama laimi svešu cilvēku sejās. Tā arī neatrazdama. Kāds pusmūža pāris, rokās sadevušies, steidzās uz autobusu. Nokavēja.
Modinātājs. Tas bija tikai sapnis. Vilšanās. Izdzēris rīta kafiju, viņš apsēdās pie rakstāmgalda un sāka pierakstīt. "Kādēļ gan mēs tā cenšamies patikt, izpatikt tiem svešajiem cilvēkiem aiz robežas? Labāk būtu paši sevi un apkārtējos darījuši laimīgus. Svētki pensionāriem, skolēniem, studentiem, pieaugušajiem, bērniem – tas tik būtu aizraujoši. Visi staigātu ar augstu paceltām galvām un plašu smaidu uz lūpām.
Laiks darīt laimīgus pašiem sevi un tikai pēc tam domāt par tiem svešajiem cilvēkiem aiz robežas."
Alise Briede, Rīgas 94. vidusskola 
Latvija – saspraužamadata
Nāk prātā tādi simboli kā bite, kas simbolizētu letiņu čaklumu, dzintars, kas norādītu uz mūsu kultūras bagātību, vai, teiksim, izstiepta roka, kas simbolizētu Latvijas gatavību sadarboties ar ES. Manuprāt, Latviju vislabāk simbolizētu saspraude plaukstošās Eiropas un lielā krievu lāča savienošanai. Tāds nu reiz ir mūsu valsts liktenis. Jāpārkāpj pāri vēsturiskajam naidam un jāapzinās reālā situācija. Rietumus un austrumus vienojoša saspraude būtu tīkams simbols ES un Krievijai. Šis simbols tiek uzskatīts arī kā aizsardzība no lāstiem, ja vien to piesprauž tuvāk sirdij. Latvija taču galu galā ir Baltijas sirds!
Andris Hiršs, Pumpuru vidusskola
***
Es Latviju attēlotu kā tikko izceptu kārdinošu Lāču maizi, kam garoziņa vēl nav pilnībā sacietējusi; maigi kraukšķoša un pavedinoši sulīga. Maize simbolizē latviešu čaklumu, darba mīlestību, pietāti pret to. Sulīgums mīt katrā Latvijas iedzīvotājā, kas pilns patriotisma jūtu.
Anita Brokāne, LU Filoloģijas fakultātes I kurss
Varoņi un pārdzīvojumi
Ir tāda hipotēze, ka mūsu senču dvēseles nepazūd bez pēdām ārpus laika un telpas, tās paliek ar mums, mūsu zemē. Tās izšķīdinās dzimtajā gaisā. Kopā ar šo gaismu mēs ieelpojam daļiņu no Raiņa un Aspazijas, Blaumaņa un Pumpura... Daiļdarbu varoņi, viņu pārdzīvojumi, sāpes, ciešanas, cerības... Viņu spēks un ticība brīnišķīgajā. Mēs to elpojam. Latvijas iedzīvotāju aurā ir šis spēks. Spēks vienas paaudzes citai dots. Katra latvieša sirdī dzīvo tā pasaules uztvere, kas viņiem nākusi no mūsu senču dvēseles. Īsts latvietis lepojas ar to, ka piedzimis tieši šajā zemē...
Anna Kodina, Rīgas 46. vidusskola
Tautas tērps un prezidente
Mūsu valsts prezidente Vaira-Vīķe Freiberga. Kāpēc tieši viņa? Tāpēc, ka Freibergas kundze prot parādīt Latvijas labo pusi ne tikai ar savām runām, bet arī ar darbiem. Viņa ilgstoši ir interesējusies par Latvijas etniskajām vērtībām. Viņa prot uzstāties ārzemju televīzijās. Freibergu laulība ir ilgākā no visām populāro cilvēku laulībām. Un Freibergas kundze latviešu tautastērpā izskatās lieliski, tikpat lieliski, cik lieliski viņa izskatās starp visu pārējo valstu prezidentiem vīriešiem. Tas mūsu valsti izceļ no pārējām. Latvijai ir svarīgi šādi cilvēki – tādi, pēc kuriem spriež par valsti, spriež pozitīvi. Mūsu valstij ir svarīgi būt pamanītai, bet, kad valstiņa ir maziņa un ne ar ko neizceļas, tad būt pamanītam ir ļoti grūti. Ir labi, ka mūsu valsti vada tāds cilvēks, kas izceļas pārējo vidū.
Artūrs Mamonovs, Rīgas 47. vidusskola 
Es Latvijas tēlu veidotu kā novadu apskatu
Kurzemnieks. Latviešu tautasdziesmās atspoguļota kurzemnieka lepnība, augstprātība, greznība.
Īstam latvietim jābūt laimīgam!
Latvietim jābūt pārliecinātam par sevi! Esmu iemācījusies neslēpt savas patiesās domas, līdz ar to esmu daudz atklātāka. Domāju, ka ar tādu un tādiem ir vieglāk kontaktēties. Ja emocijas laužas uz āru, nevajag kaunēties no tā, mēs esam tikai cilvēki. Gribas raudāt – raudi, bļaut – uz priekšu, piedzerties – lūdzu, tas ir tikai cilvēciski. Bet nekādā gadījumā nedrīkst to ilgstoši paturēt sevī. Agri vai vēlu notiks šī eksplozija, un labāk, ja vienreiz un ilgāk nekā pa druskai un mūžīgi!
Ja esi īsts latvietis – smaidi, nekaunies un raudi! Mēs esam stipri, kad nepieciešams, kad ne, spējam izlādēt savas dusmas, visu, kas ir sakrājies. Un tas ir labi. Mēs esam tauta, kas atšķiras no citiem, neesam vislabākie, bet neļaujam sevi apmelnot. 
Mēs smaidīsim un iesim cauri visam, jo tādi mēs bijām un tādi arī paliksim!
Inga Guiska, Ādažu vidusskola
Kas var mani aizrunāt...
Ne pārāk sen nācās piedalīties ārzemju latviešu diskusijā, kur izskanēja doma, ka latvieši Latvijā ir nesaprātīga tauta. Noēdot, nodzerot un nodejojot savu naudu svētkos un vēl brīnoties, ka trūkst līdzekļu. Tomēr, ja jau latvieši ir svinētāju tauta, tad tas būtu nevis jāpeļ, bet gan no defekta jāpadara par efektu. Latvijai jāmācās atšķirties ar savu kultūru, īpašībām, kas nepiemīt citam tautām. Tieši ar to mūsu valstij ir jākļūst īpašai. Aptaujājot cilvēkus, guvu atziņu, ka lietuvieši pierobežas zonā strādā savā valstī, bet izklaidēties brauc uz kaimiņzemi Latviju. Jo sevišķi viegli tas ir tagad, kad robežas vairs nav tik slēgtas un valsts ir atvēta gandrīz ikvienam. Latvijā esot jautrāk. Tieši tādēļ uzskatu, ka Latvijai savs tēls būtu jāveido uz kultūras mantojuma bāzes, veicinot un attīstot savas tradīcijas. Spilgts pierādījums tam, ka latvieši par to ir domājuši jau izsenis, ir latviešu tautas dainas. Piemēram, tautasdziesma, kas raksturo mūsu senču pamatnostāju šajā jautājumā:
Kas var mani aizrunāt;
Kas var mani aizdziedāt?
Es jau biju to ļautiņu,
Dziedātāju, runātāju.
(l. t. dz.)
Inga Vanaģele, Ilūkstes 1. vidusskola
Valstij ir jābūt mājām
Ir lietas, kuras Latvijas tēlā ir gandrīz neiespējami izlabot. Piemēram, mēs negribam, lai mūsu valsts tiek uzskatīta par lētā darbaspēka ražotāju, taču demokrātiskā valstī ir grūti aizliegt cilvēkiem meklēt darba vietu ārzemēs, neko nepiedāvājot pretī. Katrs ir tiesīgs izlemt – strādāt te par skolotāju vai Īrijā lasīt zemenes par desmit reizes lielāku algu. Valsts nav reliģiska sekta, kuras sekotājiem būtu akli jāpakļaujas kādai nezināmai idejai. Valstij ir jābūt mājām. Un, protams, ja tu nejūties labi savās mājās, tās ir jāmaina. Patriotismu tāpat kā mīlestību nevar nopirkt vai pasūtīt internetā. Tas vai nu ir, vai tā nav. Nav pat tik būtiski, ko par mums domā ārzemēs. Daudz svarīgāk ir – ko mēs paši domājam par sevi un savu valsti. Manuprāt, lielākā tēla radīšanas kļūda ir tāda, ka visu laiku tiek strādāts pie ainas, ko vēlamies pārdot ārvalstīm, tiek aizmirsts, ka labākais tēla radītājs ir paši valsts iedzīvotāji. Ja tie savu valsti nevērtē augstāk par citām, citi to nekad nevērtēs... 
Inga Varslavova, Jēkabpils Valsts ģimnāzija
Vectēva fotogrāfijas
Lielākoties Latvijas tēlu ir veidojuši un veido tie cilvēki, kuri mīl savu zemi, kuri nebaidās no tā, ka viņus par to var tiesāt. Mans vecvectēvs – savas zemes patriots, daļa no Latvijas tēla. Caur fotogrāfiju viņš uz mani raugās cēlu skatienu, kas spēj būt tikai tādam LATVIETIM, kurš ir cienīgs sevi tā saukt. Tolaik viņš ir pagasta aizsargu priekšnieks – pašapzinīgs un mīlošs gan pret savu ģimeni, gan pret savu valsti. Cits fotouzņēmums ar šā vīra attēlu – sejā iekrities, dzīvojot Vorkutā, kurp viņu izsūtīja tikai tāpēc, ka viņš ļoti mīlēja savu zemi un to arī sargāja. Lūk, šādi ir cilvēki, kas veido Latvijas tēlu. Mūsdienās to veido cilvēki, kas smagi strādā, mēģina izdzīvot ar minimālo algu vai pensiju, bet viņiem tomēr pietiek spēka teikt: "Es mīlu šo zemi." Lūk, to es saucu par īstu patriotismu, un man pret šādiem cilvēkiem ir liela cieņa. Viņi ar savām sastrādātajām rokām un smago ikdienu veido Latviju, kāda tā ir. 
Jānis Krēķis, Jelgavas rajona Vircavas vidusskola
*** 
Par Latvijas simbolu es izmantotu nokaltušu priedi, uz kuras eksportētā stumbra sēž ļaudis visā Ziemeļeiropā. Šī priede sniedz mums ieskatu arī vispārējā Latvijas sabiedībā, proti, šī zeme pamazām pārvēršas par lielu, nabadzīgu pansionātu. Kamēr jaunā paaudze izmanto ES dāvātās veltes, nemaz neuztraucoties par tādiem jēdzieniem kā nodokļu maksāšana un demogrāfija, tikmēr vecie var izbaudīt, kā ir būt trusītim, kuram katru dienu dod pusdienās par vienu zāles saišķīti mazāk… 
Kristaps Zaļkalns, Ķekavas vidusskola
Labs nāk ar smagu darbu
Nav iespējams valstij kā Talantu aģentūras dalībniekam nopirkt jaunas drēbes, nokrāsot matus, iemācīt vajadzīgās kustības un pāris nedēļās padarīt par zvaigzni. Par katru valsti ir kādi priekšstati, tāpēc tēlu veidošanā grūtākais nav ieviest jauninājumus, bet gan izdzēst iepriekšējos uzskatus.
Mēs esam aizmirsuši tādas patiesības, ka labs nāk ar gaidīšanu un smagu darbu. Vajag tikai pavērties apkārt un novērtēt to, kas mums ir dots – neatkārtojama daba, veselīga, Latvijā audzēta pārtika, pietiekams dzeramais ūdens, demokrātija, Dziesmu svētki, nav vulkānu izvirdumu, ir četri gadalaiki, arī algas pamazām pieaug. Ja vēlaties uzlabojumus – viss ir jūsu rokās! Ir visi priekšnosacījumi, tikai trūkst radošu un izglītotu prātu, kas spētu tajās saskatīt potenciālu un izmantot dotās priekšrocības. Šķiet, ka tas reizēm aizmirstas kā sētniekiem, tā arī deputātiem.
Kristīne Dalmatova, Rīgas Franču licejs
Visi Sprīdīši reiz atgriežas mājās...
Latvija ir viena no Austrumeiropas tipiskākajām valstīm ar aukstām ziemām un ar vidēji augstu dzīves līmeni. Latvijai vēl nav noteiktas lomas ne Eiropā, ne pasaulē. Latvija savu tēlu vēl tikai veido. Pēc Latvijas institūta veiktās aptaujas, Latvijas tēls nav ne slikts, ne labs. Vidējs tēls, kuram nepieciešams kāds akcents, lai izceltos pārējo vidū!
Šobrīd raksturīgāko tēlu Latvijai var uzskatīt par Sprīdīti. Latviešu puika dodas pasaulē meklēt labāku dzīvi! Tas pats notiek ar vairākumu latviešu, saskaroties ar šejienes dzīves grūtībām, viņi pamet Latviju, lai dotos pelnīt naudu ārzemēs. 
Sprīdītis ir strādīgs un nebaidās no grūtiem darbiem. Bēdīgākais ir tas, ka Sīkstulis (skopais saimnieks) dzīvo pie mums Latvijā, kas mudina ar savu rīcību Sprīdīti doties pasaulē. 
Pasakai ir laimīgas beigas – Sprīdītis atgriežas mājās. Arī statistika rāda, ka lielākā daļa latviešu ārzemju strādnieku atgriežas Latvijā. Sprīdītis redzēja daudz interesantu, skaistu un apbrīnojumu lietu sava ceļojuma laikā, bet visskaistākā vieta tomēr šķita mājas. Un, vienīgais ko var Sprīdītim novēlēt, lai nākotnē tas pārtaptu par plaši pazīstamu un ietekmīgu tēlu.
Lāsma Pakne, Daugavpils pilsētas Centra ģimnāzija
Idille latviešu gaumē
Saulainā Līgo svētku dienā es viesus aizvestu uz nomaļu Latvijas pļavu lasīt puķes Jāņu nakts vainagam. Tā būtu zaļa pļava ar garu, leknu zāli – vēl nepaspēta nopļaut atbilstoši tagadējiem Eiropas Savienības standartiem. Skanot fonā labākās latviešu grupas Prāta vētra dziesmai Welcome to my country, visi iekristu vēsajā, zaļajā zālē un raudzītos virs galvas plīvojošajos zāles stiebros, kas izstiepušies pretī zilajām debesīm. 
Cilvēki par Latviju neko nezina, ja nav iepazinuši latviešu tradīcijas. Gatavošanās Līgo svētkiem un piedalīšanās tajos ir vislabākais veids, kā iepazīt Latviju. Siera siešana, vainagu pīšana, istabu rotāšana, Jāņu ugunskura veidošana pauž patieso, seno latviskumu – tradīcijas. Vai var salīdzināt latviešu tradīcijas ar skaistajām, senajām mūra ēkām, ko Latvijā ir cēluši poļi, vācieši vai zviedri? Tradīcijas nav iemūrētas zemē, tās vienmēr ir dzīvas! Ārzemju viesis būs izdejojies, papardes ziedu atradis, lecot pāri ugunskuram – biksēs caurumu izdedzinājis, bet mājās aizbrauks laimīgs, dziedot:"Līgo! Līgo!"
Latvijai nav vajadzīgs straujš citvalstu iedzīvotāju pieplūdums, bet gan to labvēlīga interese par mūsu valsti. Mans sapnis ir, lai Latviju pasaulē pazīst kā draudzīgu valsti, kurā ir vēlēšanās atgriezties!
Lāsma Zēberga, Jēkabpils 3. vidusskola
Par latviešiem klīst nostāsti
Vācietis teiktu, ka latvietis ir dzērājs, zaglis, stūrgalvis un tikai kalps, ka viņš nav pelnījis brīvību, un kurš gan varētu viņam nepiekrist, ja tādus latviešus viņi savā laikā padarījuši, kurš gan spētu atspēkot šos vārdus, ja fakti rāda acīmredzamo. Neviens... Vācietim to ir pierādījis viņam visapkārt esošais, pat G. Merķeļa Latviešos lasāma šī vāciešu attieksme pret latviešiem, viņu nosodījums un visatļautība. Ja krievam jautātu, viņš arī atbildētu, ka latvieši ir pagrimusi tauta, arī kalpi. Kalpi – tāds ir mūsu apzīmējums aisberga redzamajā pusē, bet to otru pusi neviens negrib meklēt, jo diemžēl cilvēka dabā ir darīt tikai to, kas pašam izdevīgi, kas vieglāk. Mēs esam kalpi, kalpu dvēseles, bet vai mums kāds ir ļāvis būt citādiem? Vai kāds ir devis iespēju? Padomju Savienība mums solīja gaišu nākotni, tagad Eiropas Savienība sola gaisa pilis, bet mēs kā ēdam, tā ēdam reņģes. Lūk, aizlaidām kā putnu debesīs savu iespēju būt brīviem, savu iespēju eksistēt... Vai par kalpu labāk nekā par kungu būt? Tagad ā ir mūsu verdzība – brīvprātīga, nepiespiesta, ne ar viltu paņemta... Verdzībā arī varam kļūt brīvi! Tāds Latvijas zīmols vēl aizvien – verdzība un mēs – latvieši – vergi paši savā zemē. 
Laura Petrovska, Rīgas 64. vidusskola
***
Uzlēks saule, es atkal došos pie sava bērnības koka. Es apņemšu savu ozolu un klusi tam stāstīšu, cik patiesībā seklā pasaulē mēs dzīvojam. Cik viegli ir dzīvot priekš sevis un ar to arī palikt... 
Mans labais bērnību dienu draugs...Tu redzēsi, tavai zemei būs cits tēls lielajā pasaules telpā.
Es nepārdošos, jo tikai caur tīru sirdi un atvērtu dvēseli esmu ceļā uz jaunu Latvijas tēlu... 
Līga Grīna, Jūrmalas 1. ģimnāzija
***
Valstij mūsu situācijā ir ļoti riskanti kļūt par tādu kā iztapīgu, uz pakaļkājām dejojošu šunelīti, kas mēli izkāris cenšas izpatikt varenajiem, bet atņirgt zobus un skaļāk ierieties atļaujas tikai no droša attāluma. Varenie, protams, paglaudīs šādu roklaižu, bet nekad nerēķināsies un necienīs to.
Līga Sudare, Kokneses vidusskola
Pie mums psihologi nav modē
Kāpēc Amerikā psihologa profesija ir tik pieprasīta, bet te, pie mums, tā skaitās tikai noskatīta modes lieta? Atšķirība ir pavisam vienkārša – mēs esam nosvērtāki, mums ir draugi, ar ko parunāt, un ar savām problēmām tiekam galā pašu spēkiem. Mēs esam vilnas tīmekļi, kas, gadiem ejot, irst, bet vecmāmuļa pieada aizvien jaunus un jaunus, kas satur mūs, saliedē.
Nekāds kašmirs vai zīds man nenozīmē vairāk par puķu rakstiem, kas guļ uz vecmāmuļas pleciem. Neviena šūpuļdziesma nav labāka par viņējo, un neviena valsts mums pašiem nav labāka par Latviju. Saudzēsim savas villaines, nenonievāsim to vērtību tāpēc vien, ka tas vairs nav modē, bet gan turēsim dziļi sirdī un nodosim tālāk tikpat smuki salocītu kā saņēmām.
Linda Kurme, Rīgas 2. vidusskola
Tautas intereses
Jāveido kopīgi kultūras projekti ar valstīm, kuras palīdzētu popularizēt Latviju ārpus mūsu valsts robežām. Šobrīd sadarbība reāli jau notiek ar Franciju, tiek rīkots festivāls, kurā ar viņu atbalstu tiek tulkotas latviešu grāmatas, popularizēta latviešu dzeja, māksla, mūsu animācijas filmas, tautas mūzika… Kādēļ neturpināt iesākto arī citās valstīs? Ja nespēsim novērtēt to, kas mums pieder, neatbalstīsim cits citu un nebūsim vienoti kā tauta, viss mūsu radošais potenciāls turpinās aizplūst uz ārvalstīm. Šī ir problēma, ar kuru jācīnās valstiskā līmenī. Esam ievēlējuši valdību, kurai jāpārstāv tautas intereses, bet tautas interesēs nav Latvijas atstāšana bez latviešiem. Dzīvojam skaistā zemē, bet vēl skaistāka tā būtu, ja visi latvieši atrastos šeit un palīdzētu to tādu veidot! Jaunieši iegūst izglītību un pamet valsti, bet mēs domājam par lēta darbaspēka ievešanu no Ķīnas, Krievijas un Baltkrievijas... 
Linda Lāce, Ķeguma komercnovirziena vidusskola
***
Rudens burvīgās kļavu lapas, ziemas maigā sniega kārtiņa pār apartajiem tīrumiem, pavasara skanīgā putnu dziedāšana un vasaras apreibinošā smarža... Aglonas bazilikas torņu atspulgs zilajos ezeros, Zemgales līdzenie rudzu tīrumi, sniega apsegtie kalni klusajos ziemas vakaros Vidzemē un dzintaru pielietais liedags Kurzemē... Iespējams, ka tieši dabas neatņemamie mirkļi ir Latvijas tēls, kurš par Latviju izsaka visu, jo kas gan cits par sevi zinās labāk, ja ne pati Latvijas daba.
Līva Liepniece, Preiļu valsts ģimnāzija
Mums nav kalnu, bet mums ir cilvēki
Latvijas tēla popularizēšanā es izvēlētos pazīstamus cilvēkus no Latvijas, kuru vārdi ir zināmi ārpus mūsu valsts robežām, kuriem ir spilgtas rakstura īpašības, nevis objektus. Tie varētu būt: Vaira Vīķe-Freiberga ar savu rakstura stingrību, Artūrs Irbe ar mērķtiecību, Gunārs Birkerts ar radošu garu un Renārs Kaupers ar siltumu un milzīgo enerģiju. Parādot šādas personības kā visas tautas atspulgu. Ar šo cilvēku īpašībām mēs pasaulei parādītu, ka Latvija ir inteliģentu, gudru un mērķtiecīgu cilvēku zeme. Pasaule uzzinātu, ka latvieši ir tauta, kura sirsnīgi spēj uzņemt viesus. Mums nav lielu kalnu, bet mums ir cilvēki, kuros ir degsme pierādīt sevi. Cilvēki, kuri spēj pasauli ieintriģēt – vēlieties iepazīt Latviju!
Madara Rumente, Rīgas Teikas vidusskola
***
Man nav jāveido Latvijas tēls! Es tādu atbildību nemaz nevarētu uzņemties! Cilvēki, kas pie tā pašlaik strādā, dara savu darbu ļoti profesionāli. Mani patīkami pārsteidz ideju daudzveidīgums un oriģinalitāte, ar kuru tie sākuši izcelties. Latvijas tēls jau tagad ir ļoti labs. Kādēļ gan lai man būtu jājaucas ar savām bērnišķīgajām un visticamāk nerealizējamajām idejām. Es varbūt varētu tikai mūsu mīļās Latvijas tēlu sabojāt. 
Sanita Maslovska, Rīgas Teikas vidusskola
Uzdrošināšanās
Mēs esam savāda tauta. Nē, nevis savāda, bet koša. Latvieši ir atvērti visam jaunajam, tomēr arī mūsdienu visatļautības laikmetā mums ir dārga senlaiku piemiņa. Spilgtākais piemērs ir Dziesmu svētki. Tūkstošiem cilvēku sanāk kopā, lai vienotos kopīgā dziesmā, dalītu pagātni un veidotu nākotni. Latvieši nav nabaga sērdienīši, kuru pensionāri izstieptām rokām gaida pie visām Eiropas sociālās palīdzības un tiesu institūcijām. Mums ir jāpierāda, ka mēs te, Latvijā, varam ne tikai prasīt, bet arī dot. Jau sen daudzi mūsu kultūras pieminekļi ir iekļauti Eiropas un pasaules mantojuma sarakstos. Ir pienācis laiks uzdrošināties un spert pirmos soļus ceļā uz to, lai ārzemju investoru Latvijai piesaistītie projekti būtu balstīti uz intelektuālo darbu un kultūras izpēti, nevis uz jau tā nelielajiem dabas resursiem. Tad arī par Latviju neradīsies priekšstats kā par lētā darbaspēka dzimteni, bet kā par teritoriāli nelielu, demokrātisku un progresējošu valsti. 
Sintija Stiebre, Āgenskalna Valsts ģimnāzija
Pamatakmens ir meitenes!
Lai uzzinātu sabiedrības viedokli, kas lielākā mērā ir tieši šā tēla nesējs, Noruna aptaujāja dažādu sabiedrības grupu pārstāvjus par Latvijas pašreizējo tēlu. Kāda viņiem ir šī zeme un tās tēls? 
Baiba Berķe, mūziķe: "Domāju, ka Latviju vajadzētu pasniegt kā kultūras valsti, kas piedāvā augstas kvalitātes mākslas darbus par pieņemamām cenām."
Utopiste (vēlējās palikt anonīma): "Spirituāla, tradīcijām bagāta, moderna, miermīlīga, daudzveidīgi izglītoties kāra, citu tautu pieredzi iepazīt alkstoša – mīlētāju pilna – zeme."
Lauma, Rīgas 1. ģimnāzija: "Es sadzītu vienkop daudz latviešu, liktu viņiem dziedāt, uztaisītu visādus latviešu ēdienus, tad aizvestu uz hokeju, patiesībā ārzemniekiem liela eksotika ir mūsu mazie dzīvoklīši, stāsti par garajām rindām (kas bija agrāk) un tramvajs! Vēl es vienmēr izlīdzos ar Latvijas balzamu, biezpienu un rupjmaizi, tautasdziesmām, valodu. Neaizmirstam par mīļo Prāta vētru, tas ir tiešām svarīgi, vēl cilvēkiem patīk Cosmos."
Linards, fizikas students: "Manuprāt, nav lielas jēgas no speciālām tēla veidošanas akcijām, lielāku efektu var iegūt, ja ir cilvēki, kas tiešām labi padara savu darbu, vienalga – vai tie ir izcili sportisti, mākslinieki jebkurā nozarē, zinātnes un tehnoloģiju speciālisti. Tādi cilvēki var paveikt lietas, kam vairs nav vajadzīga īpaša reklāma un tēla veidošana, tā teikt – mazāk vajag runāt un vairāk darīt."
Nauris Logins, producents: "Liktu runāt par Latviju kā mērķtiecīgu valsti, kura spēj tikt galā ar visām problēmām, jo ir vienota."
Egons, brīnišķīgs cilvēks: "Zināt, kas Latvijas vārdu nes pasaulē vislabāk? Pamatakmens ir meitenes. Kāpēc pilna Rīga ar itāļiem, vāciešiem un britiem? Tu zini! Nav pārāk dārgi, ir kur atpūsties. Un vēl ir kur aci piesiet! Būtu labi, ja tā arī paliktu. Bet diemžēl iet tālāk par acs piesiešanu. Tur tad arī tas Latvijas vārds pasaulē. Tātad – katrai meitenei pa diplomam no valsts prezidentes! Ja viņas to dara baudas pēc, tad es neko nesaku. Ja viņas gaida, ka tagad sāksies lielā, pārtikusī dzīve, tad man viņu patiešām žēl!!! Skaistums nav slikta lieta. Slikti, ja to nespēj pienācīgi nest! Bet reklāma laba! Nekas cits tuvāko piecu gadu laikā nebūs labāks reklāmas tēls! Ja vēl legalizētu marihuānu, tad šī vispār būtu atpūtnieku zona nr. 1! Cilvēki ir nedaudz lopiņi, tāpēc kāda tur mūzika, kāds tur sports."
Undīne Buka, Rīgas Centra Humanitārā vidusskola
***
Kāpēc tad Latvijas pūliņi veidot tēlu līdz šim nav izdevušies? Nebūtu pareizi teikt, ka tēls netiek veidots. Jau vairākus gadus darbojas Latvijas Institūts, kurš ražo mājaslapu par Latviju, bukletus, faktu lapas. Latvijas vēstnieki rīko izstādes, koncertus un pieņemšanas. Un pamazām jau varbūt tēls arī mainīsies. Taču lai tas notiktu ātrāk un labāk, mums pašiem būtu jāizplata vairāk pozitīvās informācijas, vairāk jāpalīdz tiem cilvēkiem, kas jau ir nesuši Latvijas vārdu pasaulē – mūziķiem, sportistiem. Ir jāstāsta, ka tieši šie cilvēki ir latvieši. Un tas ir jādara mazliet skaļāk nekā līdz šim…
Zanda Zablovska, Rīgas 25. vidusskola
Studentu valsts
Kā piemērs noteikti minama Vaira Vīķe-Freiberga, kas likusi valsts vārdam izskanēt kā uz politiskās skatuves, tā arī kultūrā. Stāstot par savu valsti, tādi kā viņa ieinteresē citus, ceļ tautas pašapziņu un lepnumu, kas neiztrūkstoši nepieciešams izaugsmei. Turklāt šiem cilvēkiem nākotnē būs gana daudz sekotāju, jo tieši Latvija ieņem 1. vietu pasaulē pēc studentu skaita uz kopējo iedzīvotāju skaitu. Kādēļ gan neizmantot to kā izcilu reklāmu? Mēs nekad nespēsim ar savu vienīgo pauguru Gaiziņu izkonkurēt Eiropas kalnu grēdas. Vienīgā nafta, ko atradīsim, visbiežāk būs sekas pēc misēkļiem Būtiņģes naftas terminālī. Bet zelts, iepirkts no citiem, glabāsies kādā Šveices bankas seifā nebaltām dienām. Tomēr arī mums ir pietiekami daudz ko dot pasaulei. Atliek vien to apzināt, aizmirst vēsturiski iepotēto pieticību un nekautrīgi iepazīstināt ar sevi. Nav jābaidās par sevi runāt labu, ja tam ir vērā ņemams pamats.
Zane Dīriņa, Rīgas Angļu ģimnāzija
Romantikas nebūs, cūkas jau nokāvām…
Šodien uz Rīgu nebrauksim. Šašliku nebūs. Pienu taisa fabrikā Lāse, bet mēs palūgsim vecmammai. Pļava pilna rasas, iesim basām kājām. 
Izlasiet Aleksandra Grīna Dvēseļu puteni, pirms braucat uz Latviju. Apskatiet Rozentāla gleznas. Dziediet tautasdziesmas. Un aizmirstiet par mūsdienu latviešu popkultūru. 
Rīga ir skaista, jā, Ventspils tāpat, bet mēs apskatīsim Latviju. Iesim kājām, cimdus atstāsim mājās. Izsniegsim jums iztikas minimumu – ja būsiet latvietis, dzīvosiet. Ak jūs neesat? Pie mums bēres dārgas, ņemiet vērā.
Lūk, šīs ir manas mājas, Vidzemes visskaistākie lauki, izcirsti meži, purvs un nebalsināti griesti. Dzersim liepziedu tēju, krāsnī vēl ir cepti āboli, bet cukura gan vairs nav. Būs – bet tikai algas dienā, un arī tikai tad, ja cena necelsies. Nē, radio nav, varam dziedāt paši. Arī televizora nav – paldies Dieviņam. Jūs interesēja laika ziņas? Ak, jūs vēl ticat meteorologu solījumiem? 
Piedodiet, lauku romantikas nebūs, cūkas jau nokāvām. 
Atzīšos, mani īpaši neuztrauc, ko jūs domāsiet par Latviju. Tikpat šeit nepaliksiet uz dzīvošanu. Vairāk raizējos par to, ko paši latvieši domā par savu valsti. Es viņiem jautāju, viņi nezināja, ko atbildēt. Raustīja plecus, smīkņāja, centās ironizēt par latvju zeltenēm, kuras viegli dabūjamas, un valdību, no kuras neizdodas tikt vaļā. Arī šašlikus pieminēja, un tad uzskaitījums beidzās. 
Ko es saviem bērniem par Latviju stāstīšu? Dziedāšu dainas un teikšu – tā reiz bija? Vedīšu uz zoodārzu rādīt govis? Un cerēšu, ka arī tad, ja viņiem nesals rokas un cukurs vienmēr būs mājās, viņi sapratīs, kas ir LATVIJA?
Zane Lūse
Cilvēku audzina ģimene
Un nesakiet, ka jums nav tādu iespēju, ka jūs NEVARAT! Jūs NEGRIBAT! Protams, no malas komentēt ir daudz vieglāk nekā pašam mesties ar galvu mēslos, bet vajag tikai uzdrīkstēties! Un jūs paši sapratīsiet, ka nekas no tukša gaisa nekrīt un nerodas. Jums noteikti ir bērni (vai būs), un padomājiet, kā jūs viņus audzināt. Cilvēku audzina ģimene un vide (lasīt – sabiedrība). Ja vakarā tēvs, vērojot kārtējo Panorāmu, nolamā vienu politiķi pēc otra un pasaka, ka tā ir viena liela govs mīna, kāda attieksme pret to visu var rasties jūsu atvasei? Jūs pat nevarat iedomāties, cik lielu lomu bērna attīstībā spēlē vecāki un viņu viedoklis! 
Kāpēc Vācijā, pārejot ielu pie sarkanās luksofora gaismas, mani nolamā no galvas līdz pat papēžiem, bet te, Latvijā, mani nosauc par āzi tad, ja es nepāreju pie sarkanās gaismas? Kur te ir loģika? Atcerieties – mūsu valsts tēlu veido ikviens no mums. Tas nenozīmē, ka tikai tie, kas izbrauc no valsts, bet mēs visi kopā! Kāda būs mūsu attieksme vienam pret otru un apkārtējiem, tāda būs arī svešinieku attieksme pret mums. 
Zane Vimbule, Tukuma Raiņa ģimnāzija
***
Kurzemnieki Rīgā brauca, 
Skanēt skan Rīgas pils;
Trīs birkavi, seši podi,
Tas bij" vīra vezumiņš.
Šīs īpašības ir palīdzējušas sasniegt augstus mērķus gan senos laikos, gan šodien. Kā piemēru minēšu aizputnieku Pēteri Vasku. Viņš ar savu muzikālo talantu un kurzemnieka īpašībām ir spējis sasniegt pasaules atzinību. To pierāda viņa darbi, jo Pēteris Vasks ir viens no spēlētākajiem latviešu komponistiem, Latvijas identitāte pasaulē. Kandavnieks Armands Krauliņš bez augstprātības nebūtu tālu ticis, jo basketbola trenerim tā ir svarīga īpašība mērķu sasniegšanā.
Zemgalietis izceļas ar zemes mīlestību, pacietību, gribasspēku. Tieši bez pacietības un gribasspēka nebūtu iedomājama slavenās jelgavnieku grupas Prāta vētra darbība, kura aizsākās jau 1989. gadā. Puiši ir jauni un ir tikai sava profesionālā ceļa sākumā. Svarcēlājs Viktors Ščerbatihs savu gribasspēku ir pierādījis daudz reižu. Svarcēlājs panāca savu – 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās kļuva par vicečempionu.
Vidzemnieki – plašas sirds īpašnieki, sava novada patrioti. 
Vidzemnieki manis dēļ
Zelta ķēdes kaldināja.
Pušu rāvu zelta ķēdes,
Pāri gāju robežām.
Vēl nekur citur Latvijā neesmu saskārusies ar cilvēkiem, kuri tik ļoti cildinātu savu pilsētu un novadu. Ivo Lakučs, viens no izcilākajiem BMX pārstāvjiem Latvijā, pats būdams valmierietis, gandrīz nevienā intervijā neiztiek bez Valmieras vārda pieminēšanas.
Latgalietis – viesmīlības paraugs. Aizbraucot uz Latgali, vienmēr pārņem siltas sajūtas, jo nekad tu netiksi atraidīts, tevi pieņems kā savējo. Labas sirds, viesmīlības cilvēki ir slavenie podnieki – keramiķi Ušpeļi. Ušpeļu podi ir slaveni pasaulē, jo nav vairs daudz tādu pacietīgu, senlaicīgu profesiju pārstāvju turpinātāju. Ar Triju Zvaigžņu ordeni apbalvotā rēzekniete, kordiriģente un mūzikas pedagoģe Terēze Broka nekad nebūtu ieguvusi tūkstošiem dziedātāju lielu cieņu dziesmu svētkos bez latgalieša laipnības un mīlestības pret tautu.
Kurzemnieka augstprātība, zemgalieša gribasspēks, vidzemnieka patriotisms, latgalieša viesmīlība. Tās ir īpašības, kuras veido manu Latvijas tēlu. Tā kā ikviens iedzīvotājs cenšas izcelt savā valstī labāko, arī es centos. Manā valstī labākais ir tās cilvēki.
Baiba Bambe, Kandavas K. Mīlenbaha vidusskola
Pierunāšu aizbraukt uz laukiem
Nestāstīšu par latviešiem, kas ēd reņģes un lasa sēnes. Nelielīšos ar latvju zeltenēm un lielo vīriešu īpatsvaru tūristu vidū. Nežēlošos par biežajām valdības maiņām. Nesūdzēšos par zaļā zelta – mežu – izciršanu. Nekārdināšu ar Melno balzamu un cūkas šņukuru. Neslavēšu dziedošo latviešu tautu un nebiedēšu ar autokatastrofām. Necildināšu dzintarus un māla podus, kas izlikti blakus matrjoškām.
Pierunāšu aizbraukt uz laukiem, kad tiek svinēti Jāņi. Pierādīšu, ka var skriet basām kājām pa zāli, nebaidoties uzkāpt asai stikla lauskai. Iemācīšu celties ar gaiļa dziesmu, nevis niknu modinātājpulksteni. Piedāvāšu mājās sietu Jāņu sieru. Iedrošināšu pārlēkt ugunskuram, aizmirstot stilīgos Nike apavus. Iesaistīšu draudzīgā Līgo dziesmu dziedāšanā, kad netiek šķiroti cilvēki pēc muļķīgiem principiem. Aicināšu izjāt ar zirgu gar tīruma malu, lai ieraudzītu svēteļus. Parādīšu, kā jāpin vainadziņš no rudzupuķēm. Pastāstīšu par meteņiem un veļu laiku, miglā sēžot uz siena gubas.
Beatrise Rancāne, Rīgas angļu ģimnāzija
***
Es veidotu stingru, bet ne ideālu valsts tēlu, lai ikvienam būtu skaidrs, kas ir Latvija, kādas ir tās vērtības un kāda ir tās sabiedrība. Latvijas tēlam jābūt tādam, lai tā saistītu citu valstu pilsoņus kā līdzvērtīga valsts. Valsts tēlam jābūt tādam, lai to pamanītu un respektētu, lai izceltu Latvijas vērtības. Nav jāmeklē noteikta lieta vai cilvēks, kas simbolizētu Latviju, jo Latvija kopumā ir valsts, kas arī ir tās simbols.
Dagne Graudiņa, Rīgas Hanzas vidusskola
***
Domāju, ka šis joks par mūsu tautības cilvēku ir patiess: "Latvietim vienmēr ir labi tur, kur viņa nav." Un tas nav nekas pozitīvs, jo mēs nemākam priecāties par to, kas ir tepat blakus, nepamanām iespējas, kas mums ir dotas šeit Latvijā. Nevajag par visām varītēm censties būt pasaules pilsoņiem, vispirms jācenšas būt Latvijas pilsoņiem. Ja nebūs cilvēku, kas sevi uzskatīs par latviešiem, tad kāpēc būs vajadzīga valsts, saukta par Latviju? Kam būs vajadzīgs Latvijas tēls? Ja mums pašiem nebūs svarīgi, kāds valsts tēls tiek rādīts pasaulei, kam vēl tas būs svarīgi?
Diāna Popova, Ziemeļvalstu ģimnāzija
Gadalaiki
Dabas māte sevi nav pažēlojusi un tiešam dāvā lielu skaistumu Latvijai. Skaistums tiek dāvāts visos četros gadalaikos.
Rudens – ne velti ir tāda dziesma Nāk rudens apgleznot Latviju. Daudziem Latvijā dzīvojošiem cilvēkiem rudens liekas auksts, lietains un dubļains laiks, bet palūkojieties no pozitīvās puses – putni lielām straumēm dodas uz siltajām zemēm, zvēri mežā vāc barību ziemai, visapkārt sakritušas zemē dzeltenas koku lapas, paveras bagātīgs krāsu jūklis.
Ziema – balta sniega sega apsegusi Latvijas daudzos un skaistos mežus, kādus putniņus, kuri knābā barību, ko cilvēki ir salikuši būrīšos, upes, ezeri un jūras aizsalušas, izskatās kā vizuļojošs spogulis.
Pavasaris – putni atgriežas no siltajām zemēm, kokiem pumpuri sāk dīgt, atmostas zvēri no ziemas miega, visapkārt dabas dzīvības pazīmes.
Vasara – jauks laiks ne tikai cilvēkiem, bet arī dabai, pilni koki ar zaļām lapām, putniņi dzied dziesmiņas, zvēri slēpjas no lielā karstuma kādā alā, apkārt raisās tikai gaišas domas.
Apmeklējot Latviju jebkurā gadalaikā, jūs redzēsiet valsts vērtīgāko un skaistāko bagātību – dabu.
Edgars Spruksts, Jelgavas 4. vidusskola
Mazā, zaļā paradīzīte
Latvija lielākoties ir lauki. Skaisti lauki! Šeit nav vērojami krasi kontrasti ne dabā, ne iedzīvotāju dzīvesveidā vai kultūrā. Gan dabu, gan latviešu mentalitāti raksturo mērenība, pastāvīgums un emocionāls noturīgums. Gandrīz puse no valsts kopplatības ir cilvēka darbības maz skarti un pārveidoti biotopi. Tie ir šalcoši meži, dzidri ezeri, senatnes elpu dvesoši purvi, plašs jūras krasts, zilas upes... Jāpriecājas un jālepojas ar to, ka purvu mums vēl ir daudz, jo ir valstis, kur tos mēģina atjaunot tāpat kā līkumotās upītes. Turklāt mūsu dzimtene ir īpaša ar to, ka glabā četras putnu sugas, kuras pasaulē ir apdraudētas, kuras var izzust (jūras ērglis, grieze, sarkanā klija, grīšļuķauķis). 
Edīte Gūta, Īslīces vidusskola
Priekšstatu varā
Mēs katrs kā Latvijas iedzīvotājs esam daļa no Latvijas tēla. Kā mēs sevi parādam citās valstīs? Reiz man pašai bija iespēja, pabūt kādā internacionālā nometnē Vācijā. Tur dažādu tautību cilvēki iepazina cits citu, ikdienā dzīvojot un strādājot. Tieši uzvedības, uzskatu, paradumu un pieklājības normas īpatnībās parādījās tas, no kurienes cilvēks nāk. Tāpēc apzināti vai neapzināti katrs radīja priekštatu par valsti, no kuras viņš nācis.
Valsts tēlu varētu pielīdzināt saliekamai mozaīkai. Attēls neveidojas no viena mozaīkas gabaliņa. Tas veidojas no vairākām daļiņām, kas ir cita ar citu saistītas. Mēs katrs esam šīs mozaīkas daļiņa, kas veido šo bildi – Latvijas tēlu. Nekas nav nokavēts vai salaists grīstē, jo mozaīka vēl tikai top…
Elīna Ventere, Rīgas Jāņa Poruka vidusskola
Rīga nav vienīgais dārgums
Jebkurš, kas pavadījis dienu Rīgā, nepaliks vienaldzīgs pret tās skaistumu. Staigājot pa šaurajām vecpilsētas ieliņām, zem sevis minot bruģi un apskatot restaurētos un vēl neatjaunotos māju karkasus, degunā iecērtas senatnes smarža. Krustnagliņu, zāģu skaidu, tikko ceptas maizes smarža un neliels sīvums sajaucas kopā un dod iespēju nogaršot gabaliņu no īstas vecpilsētas. Nogaršot kopā ar zeltā putojošo latviešu alu un rupjmaizi, kādu nogaršot var tikai Latvijā. Tā tu klejo, cenzdamies saklausīt pakavu klaboņu, līdz nonāc citā slavenā Rīgas daļā – Eiropas jūgendstila centrā. Jūgendstils nepārprotami ir viens no raksturojošajiem Rīgas elementiem. Ne velti Rīgu sauc par jūgendstila metropoli! Taču Rīga nav vienīgais Latvijas dārgums. Jebkuru apburs Ventspils sakārtotība un lepnums par sevi, Jūrmalas mūsdienīgums, Kuldīgas mājīgums un Siguldas dabas ainavas. Tā varētu turpināt par jebkuru Latvijas pilsētu – tik īpašas savā būtībā tās ir. Gan vasarā un rudenī, gan ziemā un pavasarī tām piemīt savs skaistums. Mainīgas laikā, bet nemainīgas savā burvībā.
Evija Griķe, Āgenskalna Valsts ģimnāzija
Ar Latvijas tēlu viss ir kārtībā
Katrs to redz tādu, kādu vēlas redzēt. Svarīgākā ir attieksme. Nevis vaidēt par ceļu slikto stāvokli, bet novērtēt pakāpenisku to sakārtošanu. Nevis žēloties par zemu algu, bet atcerēties – kopš Atmodas pagājuši nieka padsmit gadi. Valsts atrodas attīstībā, un nākotnē jāraugās optimistiski. Kurš cits var labāk veidot un pasniegt Latvijas tēlu par pašiem latviešiem? Bieži dzirdēts sakām, ka Latvijā dzīvo skaisti cilvēki. Perfekta izejas pozīcija – pati labākā skaistas sejas rota ir smaids. Tas neko nemaksā, bet izsaka daudz. Pirmkārt, smaidīgs cilvēks nevar būt nelaimīgs. Otrkārt, smaids iedrošina. Kas zina, arī labākai dzīvei. Neierosinu kopēt amerikāņu nācijas tipiskāko pazīmi, taču pamācīties, kā pasniegt savu un valsts dzīvi mēs varētu.
Evija Mākulēna, Jelgavas 1. ģimnāzija
Iebrienu pāris soļu jūrā...
Vēls vakars. Guļu gultā un raugos ārā pa logu. Tur – zilas debesis. Es neredzu nevienu mirguļojošo zvārgulīti – zvaigzni. Nezinu, vai tas ir laika apstākļu, sliktās redzes, Rīgas piesārņotā gaisa vai netīrā loga dēļ.
Pagriežos uz labā sāna. Atceros, kā es kopā ar mammu un draudzeni ar velosipēdiem braucām pa Siguldu. Uzpūta vējš, un vītola šmauganās lapas laidās draiskā riņķa dancī. Nekur nav tādu rudeņu kā Siguldā, lai cik banāli tas arī izklausītos. Lai gan par to man nav tiesību spriest, jo rudens laikā ārpus Latvijas neesmu bijusi. 
Pagriežos atkal uz muguras. Prātā nāk lauki. Nebeidzamas pīpeņu pļavas. Tā ir sešgadīgas meitenes paradīze. Var plūkt ziediņus un zīlēt. Var pīt vainadziņus. Var uzcienāt kazu. Var vienkārši saplūkt pušķīti un aiznest vecmāmiņai. Un var arī neko neplūkt. Var priecāties par to, kā kamene ap dzelteno vidiņu lidinās un maigi san. 
Nožāvājos. Šī bija grūta diena. Gribētos nopeldēties, bet ir jau rudens un pulksten vienpadsmit... 
Iebrienu pāris soļu jūrā, pasmeļu saujā ūdeni un uzmetu to gaisā. Tūkstošiem mazu ūdens kristāliņu atstaro saules gaismu. Atkārtoju to visu vēlreiz un šoreiz paskrienu tiem apakšā. Kāda burvīga sajūta. Tāpat kā lietus laikā lēkāt pa peļķēm... 
Pī pī pī pī! Pī pī pī pī! Pī pī pī pī! Uztrūkstos gultā sēdus. Jau atkal riebīgais modinātājs. Izslēdzu to. Sapnis ir gaisis. Bet tas nekas, jo realitātē daba ir daudz skaistāka. Nekur nebūs tādu pļavu un mežu kā Latvijā, jo daba ir unikāla un neatkārtojama. 
Ginta Kupše, Rīgas 64. vidusskola
Audzināšana
Šķiet, allaž esmu domājusi, kāpēc vienmēr pie manis pienāk tūristi un vaicā ceļu vai citas viņus interesējošas lietas par Rīgu vai Latviju? Varbūt manā sejā var redzēt to laipnību, kuru katrs no mums sagaida no apkārtējiem, no draugiem, no kolēģiem?
Gribētos, lai pēc gadiem pieciem desmit mēs visi priecātos izpalīdzēt. Ne tikai tūristam, bet arī savam tuvākajam. Mums taču patīk, ka pasaka PALDIES! Uzreiz prieks censties!
Tāpēc arī gribētos cerēt un ticēt, ka mēs visi spēsim šo tēlu spodrināt un radīt arvien gaišāku, pozitīvāku un tīkamāku mums un apkārtējiem.
Henriete Heidija
Maza valsts ar lieliem cilvēkiem!
Vēlēties labklājību visā pasaulē nav slikti, tomēr tas ir daudz vieglāk nekā reāli padomāt, ko varu darīt pats savas ģimenes, skolas, pilsētas vai valsts labā. Apceres par harmoniju pasaulē neprasa no mums nekādu atbildību, jo īstenībā mēs tās labā neko nevaram darīt. Un tā vietā, lai izkoptu Latvijas tēlu, mēs to nopeļam, jo tas ir vieglākais ceļš.
Ja Latvija būtu plastmasas dēlītis un Latvijas tēls – plastilīna pika, es no visas pikas izveidotu nedaudzus, bet lielus cilvēkus. Ja nevar saredzēt Latviju, lai saredz latviešus. Lai par mums runā kā par mazu valsti ar lieliem cilvēkiem.
Protams, esmu naiva. Varbūt mēģināsim visi tādi būt?
Ieva Baranova, Rīgas Centra humanitārā vidusskola
Pirmais iespaids
Tēls veidojas divējādi. Pirmkārt, tas veidojas ārējo apstākļu rezultātā, kad cilvēks, neko nezinot par konkrēto valsti, ir dzirdējis dažādus nostāstus, stereotipus. Otrkārt, tas veidojas iekšējo apstākļu rezultātā, kad tiek apzināta reālā situācija un tās tēls tiek iepazīts tuvāk. Ārzemniekiem, ierodoties Latvijā, pirmais iespaids rodas, šķērsojot valsts robežu. Lidojot ar lidmašīnu, tas, iespējams, izveidojas labs, jo Rīgas lidosta ir pietiekami labā stāvoklī. Šķērsojot robežpunktus ar automašīnu vai autobusu, tas varētu būt labāks, taču kas attiecas uz Rīgas pasažieru ostas darbību, tad jāsaka, ka šī pirmā sastapšanās ar Latviju var izveidoties stipri vien negatīva. Vēsturiski Rīgas osta ir bijusi tirdzniecības centrs, kuru apciemoja vairāki tirdzniecības kuģi. Latvijai ir iespēja attīstīt kuģu satiksmi, izmantojot to, ka ir pieeja atklātai jūrai, taču dažādu iemeslu dēļ tas joprojām netiek darīts, un, salīdzinot ar Tallinas ostas darbību, Rīgas pasažieru ostā kuģu satiksme ir nemanāma. 
Ieva Leinerte, Rīgas 3. vidusskola
Šokolādes un ziepju zeme?
Daļa no mums uzskata, ka jāpieturas pie tradicionālajiem Latvijas simboliem – zaļajiem laukiem, rupjmaizei, medum, brūnajām govīm utt. Tieši šīs ir tās vērtības, kuras esot jāpopularizē. Jā, šīs ir tās vērtības, kuras tiešām simbolizē Latviju un ir svarīgas katram latvietim. Taču cik nozīmīgas un aizraujošas šīs vērtības liksies ārzemniekam? 
Var jau būt, ka kādai daļai patiks mazliet neprātīgākas idejas. Piemēram, popularizēt Stendera ziepju fabriku un padarīt Latviju par ziepju lielvalsti vai arī to pašu izdarīt ar E. Gustava šokolādes fabriku un tā padarīt Latviju par šokolādes zemi? Šie paziņojumi noteikti izraisītu interesi ne tikai Latvijā. Kā piemēri mums kalpo Holande, kas pazīstama kā puķu zeme, un Šveice ar saviem pulksteņiem. Kas zina, varbūt spētu sarīkot pat ikgadējus ziepju vai šokolādes festivālu, līdzīgi kā Vācijā ir ar alus svētkiem. Tātad vienalga, ko par mums saka vai domā citi, mums vienkārši jāturpina sevi pierādīt. 
Ieva Zeire, Rīgas 25. vidusskola 
Kāpēc uz ielām tik daudz dārgu auto?
Zināms, ka reklāma kā produkts un tās izgatavošanas tehnoloģijas ir ļoti dārgas un ka labs reklāmas speciālists pratīs notirgot arī ne visai kvalitatīvu preci. Bet gribas, lai manā zemītē (vai, pareizāk, tās tēlā) neko tā par varītēm, ar reklāmas kampaņu pūliņiem, nevajadzētu piespodrināt vai izdomāt. Iedomājos, cik lepni var būt norvēģi par to, ka viņu dzimtene jau vairākkārt ir atzīta par valsti, kurā cilvēkiem ir vislabākā dzīve starp visiem eiropiešiem. Cik vienkārši un saprotami tas skan – laba dzīve. Lūk, tā man gribētos! Lai arī mana valsts ir vieta, kurai vairs nav vajadzīga speciāla PR kampaņa. 
Un tas pagaidām laikam arī ir vienīgais, ko es varu darīt – censties veidot dzīvi šeit tādu, par kuru atklāti varētu stāstīt ikvienam Latvijas ciemiņam. Kas zina, varbūt reiz nebūs jāsaminstinās, izdzirdot jautājumu: "Kā tad tas tā nākas, ka visnabadzīgākajā Eiropas valstī ir tik liels skaits dārgu automašīnu?" vai arī "Vai visas meitenes Latvijā ir tik glītas un atsaucīgas kā Vecrīgā?" Bet tā paredzētā tēla spodrināšana, manuprāt, ir viena riskanta padarīšana. Dikti jāuzmanās, lai nepārcenstos. Jo vienmēr jau pastāv iespēja kad atnāca, tad redzēja!... 
Ilva Depere, Jūrmalas Ziemeļvalstu ģimnāzija
***
Vienotība – tas ir pietiekams iemesls citu valstu cieņai un respektam. Tas būtu, par visiem 2 miljoniem 306 tūkstošiem spriedelējot. Bet es – es varu (arī daru) tiekties pēc labas nākotnes, lai varētu gulšņāt leknā zālītē un gūt dabīgus pigmentus, nevis kā plika pērties pa nātrēm. Nesapņot par ražīgu nākotni Īrijas vagās, bet samierinātas ar sava sakņu dārza ravēšanu. Pie mēneša pirmajiem datumiem nemest līkumu pastkastītei, kura pilna ar rēķiniem. Uz taisnajām šosejām nepraktizēties saviem sapņiem kļūt par rallija pirmo lēdiju. Pirmās neveiksmes nenodēvēt par bēdām un tās neslīcināt grādīgajās dzirās/virās (bēdas neslīkst!!!), bet pasmaidīt un nezaudēt patosu. Vienkārši būt kārtīga Latvijas pilsone!
Ilze Rītere, Baldones vidusskola

Citādā ziņā...

Deviņos mēnešos Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 8800 cilvēkiem 
LETA  11/06/05    Šā gada deviņos mēnešos Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 8800 cilvēkiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie dati.
Pērn deviņos mēnešos iedzīvotāju skaita samazinājums bija straujāks - mūsu valstī dzīvojošo skaits saruka par 9200 cilvēkiem.
Šā gada oktobra sākumā Latvijā bija 2,298 miljoni iedzīvotāju.
Šā gada deviņos mēnešos Latvijā dzimuši 16 320 bērni, kas ir par 725 jaundzimušajiem vairāk nekā pērn attiecīgā laika posmā. Šogad trešajā ceturksnī dzimuši 5720 bērni, kas ir lielākais vienā ceturksnī dzimušo skaits pēdējo desmit gadu laikā.
Augsti bijuši arī mirstības rādītāji. Šā gada deviņos mēnešos nomiruši 24 260 Latvijas iedzīvotāji, kas ir par 335 cilvēkiem vairāk nekā pērn attiecīgajā laika posmā.
Pastāvot augstai mirstībai, saglabājies negatīvs dabiskais pieaugums. Piemēram, šā gada trešajā ceturksnī mirušo iedzīvotāju skaits par 1700 cilvēkiem pārsniedza dzimušo skaitu.
Negatīvs ir arī migrācijas saldo. Šā gada deviņos mēnešos no Latvijas emigrējuši 2287 cilvēki, bet uz dzīvi Latvijā no citām valstīm pārcēlušies 1362 cilvēki. 

Prokopčuka uzvar Ņujorkas maratonāDELFI  11/06/05    Latvijas vieglatlēte un rekordiste, garo distanču skrējēja, Jeļena Prokopčuka uzvarējusi prestižajā Ņujorkas maratonskrējienā, kas Svētdien notika ASV lielākajā pilsētā. 
Prokopčuka maratona distanci - 42,195 kilometrus veica 2:24:39 stundās un kā norāda ārvalstu mediji Latvijas vieglatlēte aizvadījusi lielisku skrējienu it īpaši finišā. 
Skrējiena sākumā no lielās grupas atrāvās deviņu skrējēju grupa, kurā skrēja arī Latvijas sportiste. Lielāko skrējiena laiku šīs deviņas skrējējas turējās cieši kopā, līdz Prokočuka sāka kāpināt tempu. Viņas piedāvātajam ātrumam līdzi spēja turēt vien četras Āfrikas sportistes (divas kenijietes un etiopiete). Drīz vien Āfrikas sportistes atrāvās no Prokopčukas aptuveni 400 metru attālumā. 
Prokopčuka nepadevās. Vispirms viņa apsteidza kenijieti Kosgei, tad etiopieti Tulu un visbeidzot tobrīd vadībā esošo Kenijas pārstāvi Suzannu Čepkemei, kurai vienubrīd distances laikā radās veselības problēmas. Kādu laiku kenijiete turējās līdzās Prokopčukai, taču līdz finišam spēka nepietika un nācās samierināties ar otro vietu, finišējot 15 sekundes aiz sacensību uzvarētājas. 
Gadu iepriekš Latvijas titulētākā gargabalniece Ņujorkā izcīnīja piekto vietu (2.26:51), bet šī gada sākumā uzvarēja Osakas maratonā uzstādot jaunu Latvijas rekordu - 2.22:56. 
Par uzvaru prestižajā Ņujorkas maratonā Prokopčuka saņems 130 000 ASV dolāru (76 570 lati).
Oktobrī Rīgā un Rīgas rajonā nosalis 21 cilvēksLETA  11/06/05    Oktobrī Rīgā un Rīgas rajonā nosalis 21 cilvēks - 18 vīrieši un trīs sievietes, informēja Valsts tiesu medicīnas ekspertīžu centrā. 
Viens cilvēks nosalis dzīvoklī, bet 20 personas atrastas nosalušas uz ielas. 
Alkoholu pirms nāves bija lietojuši 13 no nosalušajiem cilvēkiem - divas sievietes un 11 vīrieši. 
Pirmā šoruden nosalusī bijusi kāda 1952.gadā dzimusi sieviete, kuras mirstīgās atliekas tika nogādātas Valsts tiesu medicīnas ekspertīžu centrā 8.oktobrī. 
«Kā zelts lai mūsu sirdsapziņa…»
Viktors Avotiņš,  NRA  11/07/05    Šodien korporācija Fraternitas Arctica (Ziemeļu brālība) atzīmēs 125. pastāvēšanas gadu.
Veco buršu mazdēli, kuri tagad ceļ godā atjaunoto Fraternitas Arctica (FA), man stingri pieteica, lai te pārāk neaizraujos ar alu. Tāpēc, lai arī alus arktiem paticis vairāk nekā ūdens un padomju režīms tiem darījis vairāk ļauna nekā bairītis, šā gabala pirmajās rindās apliecinu, ka FA bija un ir kulturāla, nepolitiska, nekonfesionāla organizācija, kura ārējās buršu izpausmes uzskata par otršķirīgām, bet par pirmajām – izglītojošās.
Tam lieciniece ir sabiedrībā vērstiem notikumiem bagātā korporācijas dzīve cara laikos un pirmskara Latvijā. Par to liecināt varētu tādi arkti kā rakstnieks Mihails Prišvins, profesors Vasilijs Sinaiskis, gleznotājs Nikolajs Bogdanovs-Beļskis, mākslinieks Jurijs Rikovskis, profesors Nikolajs Ozmidovs (tehnikas piemineklis – elektostacija pie Operas un vēl vairākas elektroiekārtas Rīgā ir viņa darbs) un daudzi citi, kuri nežēloja sevi ne Pirmajā pasaules karā, ne Latvijas brīvības cīņās (1921. gadā, salīdzinot ar 1916., korporācijā bija palikuši 55 biedri no 455), kuri pēc 1940. gada veidoja Latvijas krievu emigrāciju Rietumos vai Latvijas krievu kontingentu gulagā. FA piecdesmit gadu jubilejā 1930. gadā viens no sveicējiem sacīja: "Starp arktiem bija daudz tādu, kas karoja par Latviju. Viņi parādīja sevi kā godīgi, lojāli Latvijas pilsoņi, tajā pašā laikā paliekot krievi, kuri sargā savu dzimto valodu un dzimto krievu kultūru." Par FA gara centieniem varētu liecināt Fjodors Šaļapins un Ivans Buņins, kas bijuši brālības viesi. Galu galā par to kaut kādā mērā varu liecināt arī es, jo pazinu dažus arktus, kuri savā dzīvē pilnībā atbilda Fraternitas Arctica devīzei – Devi vārdu – turi to! Un, ja šodien kaut kur Priedainē vai Vecāķos skanēs dziesmas, tad ne jau "lielā Oktobra" dēļ. Latvijā palikušie un vēl dzīvie FA filistri atklāja krāsas, izvilka rapierus un dziedāja, lai atdotu godu savai jaunībai un brālībai. Turpināja to. Tomēr, lai nepārvērstu jaunību pilnīgā piemineklī, jābilst – par labu korporāciju aktivitātei liecina arī Konventu prezidija savulaik pieņemtais lēmums, ka buršu sapulcēm jābeidzas ne vēlāk kā vienos naktī.
Fraternitas Arctica pēc pirmās Rīgas krievu korporācijas Borysthenia (dib. 1876.) slēgšanas 1880. gada 21. oktobrī nolēma dibināt 15 šīs korporācijas krāsneši un 11 fechtbodisti (konventa – korporācijas sapulces locekļa kandidāti), Rīgas Politehnikuma (Politehniskā institūta) studenti. 7. novembrī FA saņēma Šaržēto (pilnvaroto pārstāvju) konventa paziņojumu par uzņemšanu konventā, un tieši šo datumu uzskata par korporācijas dibināšanas dienu. Tolaik toni Rīgā noteica vācu korporācijas un krievi tika respektēti vairāk nekā latvieši. Selonija tika nodibināta tikai trīs nedēļas pēc FA, bet atzīta tikai 1897. gadā, kad konventā prezidēja arkti (arī ar Arconia un Veletia atbalstu). 1882. gadā esot ticis lemts, ka komeršā (korporācijas svētkos) krieviski drīkst dziedāt ne vairāk kā divas dziesmas. Pārējās vāciski. Jāpiebilst, ka 30. gadu sākumā savukārt valdīja Latviju latviešiem!, kas ietekmēja attiecības arī starp dažādu tautību korporācijām (piemēram, LU studentu padome lēma vērsties universitātes padomē ar lūgumu, lai anatomikumā kristiešu līķiem nelaiž klāt studentus – ebrejus. Ruthenia, 2005). Lai gan Pie alus mucas pagrabiņā… un V podvaļe mračnom ja sižu… buršiem izsaka vienu un to pašu.
FA pātrauca darbību 1916. un 1940. gadā. Iemesli ir vēsturiski acīmredzami. Pirmoreiz FA darbību atjaunoja 1921. gadā. Pēc Otrā pasaules kara FA atsāka darbību Vācijā, pēc tam centrs pārvietojās uz ASV, 1988. gadā – uz Kanādu. Par uzskatu saskaņu ar padomju varu nebija ko runāt, tāpēc – vai nu emigrācija, vai Sibīrija. Man pazīstamie arkti sēdēja, bet reabilitēti tā arī netika.
Latvijā FA atjaunoja darbību 1990. gada 19. maijā. Pie arktu biljarda galda korporācijas mājā Mazajā Smilšu ielā 8. Šī māja, lai arī iegādāta, saliekot kopā korporācijas biedru 100 latu pajas, FA īpašumā vēl nav atgūta. Bet pašā brālībā tagad pie teikšanas veco buršu mazdēli. Kas šiem, moderniem ļaudīm liek turpināt 13. gadsimtā itāļu studentu novadnieku brālībās sāktās tradīcijas? 
FA sekretārs, uzņēmējs Dmitrijs Trofimovs stāsta: "Vectēva piemēra man nebija. Vectēvs aizbrauca uz Jaunzēlandi. Taču – arktu sanākšanās es redzu bruņniecības atspulgu. Protams, ir tradīcijas arī citur. Profesionālās, reliģiozās. Vai, piemēram, armijā. Bet tās jau tik daudz transformētas, ka kļuvušas nosacītas. Tāpēc man tuvāka korporācija. Neesmu eņģelis, taču doto vārdu cenšos turēt un cienu korporācijas devīzi. Galējībās nekritīšu un savas saknes nenoliegšu. Vectēva vizītkarte man stāv goda vietā. Man tas ir svarīgi."
Oldermanis (nama saimnieks, fukšu audzinātājs) Eižens Upmanis piebilst: "Mans vectēvs Vladimirs Šervinskis bija arkts kopš 1912. gada. Pēc FA pirmās atjaunošanas – tās pirmais seniors 1922. gadā. Puika būdams, es pat nedomāju, ka tas, ko vectēvs man māca, sakrīt ar viņa korporācijas principiem. Teiksim – ja ko apņemies – izdari, bet pirms apņemties, labi padomā. Vai – ar meitenēm nevar šā tā, ar meitenēm zēnam jābūt bruņnieciskam. Vectēvs nesmēķēja un gandrīz nedzēra. Taču kabatā viņam vienmēr bija sērkociņi un korķu viļķis. Tikai vēlāk apjēdzu, ka tie taču fukša atribūti. Buršu brālība bija ļoti stipra. Vectēvs stāstīja, kā viens arktu filistrs sadomājis izbraukt kopā ar baltvāciešiem un gājis reģistrēties. Bet tur priekšā pie galda sēž vācu korporācijas filistrs, ar kuru šim arktam bijusi menzūra (divkauja). Abi viens otru pazinuši, taču vācietis it neko nav teicis.
1940. gadā vectēvs apraka savu deķeli un fotogrāfiju, kur redzams kā seniors, bet septīto novembri turpināja kopā ar citiem atzīmēt kā savas korporācijas dzimšanas dienu. Tikai dienu pirms 95. FA jubilejas, būdams jau vājš, sacīja: "Atnes pudeli alus un sieru – atzīmēsim mājās." Bet pirms simtgades es pats nolēmu atrast tos, ar kuriem tikās mans vectēvs. Arī tev pazīstamos. Acīmredzot vectēva autoritāte un mani centieni izzināt arktu vēsturi bija pamatā tam, ka pēc Aleksandra Putniņa ierosinājuma tiku iecelts fukša kārtā un saņēmu pirmo uzdevumu – aiziet uz virtuvi pēc alus."
Lasīdams biezumbiezu foliantu, kurā apkopotas visdažādākās ar brālības dzīvi saistītas lietas, sāku domāt, vai esmu šai nodarbei pietiekami glauni ģērbts. Bet tad atradu poēmu Flucht. Un atskārtu, ka tieši tādas lietas kā Fuchsenflucht (Fukšu bēgšana – jānočiepj konventa mājoklī kaste alus un ar to uz 24 stundām kaut kur valstī jānoslēpjas. Parasti esot noķēruši) un poēma par to pārceļ notikušo uz dzīviem cilvēkiem, nevis pamet simbolu kārtā. Tātad – arī arktu vēsture nav beigusies.
Aptauja: daži 11.novembri uzskata par Lāčplēša dzimšanas dienuDELFI  11/09/05    Lai arī 11.novembris ir latviešu tautai nozīmīgs vēsturisks notikums, liela daļa Latvijas iedzīvotāju (39%) par šiem svētkiem zina ļoti maz vai nezina vispār, bet daži šos svētkus uzskata par Lāčplēša dzimšanas dienu, liecina “TNS Latvia” veiktā iedzīvotāju aptauja. 
Aptaujas rezultāti liecina, ka 39% aptaujāto nezina, kādēļ tiek atzīmēta Lāčplēša diena. Bet tikai 15% aptaujāto ir precīzi norādījuši, ka Lāčplēša diena ir piemiņas diena Rīgas atbrīvošanai no Bermonta karaspēka. 
Vēl 14% norāda, ka svētki ir saistīti ar militārismu un kaujām, – aptaujātajiem ir daļēja izpratne par Lāčplēša dienu, piemēram, šī diena tiek saistīta ar "Latvijas atbrīvošanas dienu", "Latvijas karaspēka dienu", "latviešu uzvaru pār vāciešiem", "karavīru dienu", "kaut kas ar kaujām saistīts". 
Vēl 2 % aptaujāto norāda, ka Lāčplēša diena ir kaut kādā veidā saistīta ar vēsturiskiem notikumiem, piemēram, "valstij nozīmīga diena senatnē, kas tagad jāatceras", "kaut kas saistīts ar vēsturi", "par godu vēsturiskam notikumam". 
Aptaujas rezultāti liecina, ka lielāka izpratne par Lāčplēša dienu ir latviešiem, cilvēkiem ar augstāko izglītību, kā arī lauku iedzīvotājiem. Savukārt jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem, cittautiešiem, cilvēkiem ar pamatizglītību, kā arī Latvijas nepilsoņiem nav īstas izpratnes par Lāčplēša dienu. 
Visvairāk jeb 17 % Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka Lāčplēša diena tiek atzīmēta par godu Lāčplēsim. Daļa aptaujāto norāda, ka Lāčplēsis ir nacionālais varonis, karotājs, daži uzskata, ka Lāčplēsis ir slavens latviešu rakstnieks. Vairāki aptaujātie ir norādījuši, ka, viņuprāt, 11.novembris ir Lāčplēša dzimšanas diena. 
Lāčplēša diena tiek apzīmēta par godu neatkarīgās Latvijas valsts karaspēka uzvarai 1919.gada 11.novembrī, atbrīvojot Rīgu no fon der Golca un Bermonta-Avalova vadītajām armijām.  Krievu skolu aizstāvji 18.novembrī rīkos konferenci par demokrātiju Latvijā
LETA  11/10/05    Apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) Latvijas Republikas proklamēšanas dienā, 18.novembrī, plāno rīkot konferenci, kurā paredzēts izvērtēt demokrātijas situāciju pirmskara un mūsdienu Latvijā.Rīgas domnieks Genādijs Kotovs (PCTVL) informēja, ka apsriedē iecerēts pārrunāt un salīdzināt pirmās republikas un mūsdienu Latvijas konstitucionālo iekārtu, situāciju etnisko minoritāšu tiesību jomā, izglītības sistēmu un vēlēšanu sistēmu. 
Plānots, ka sanāksmē, izņemot PCTVL pārstāvjus, piedalīsies arī krievu skolu aizstāvības štāba un Latvijas Krievu kopienas apvienotā kongresa aktīvisti. 
Paredzēts, ka sanāksme notiks Rīgas Pasaules tirdzniecības centrā Elizabetes ielā 2. 
Kotovs informēja, ka pēc tam krievu skolu aizstāvji plāno nolikt ziedus pie Raiņa pieminekļa, jo "tieši Rainis pirmās republikas laikā bija viens no nacionālo minoritāšu aizstāvjiem". 
Patlaban PCTVL pārstāvis un Saeimas deputāts Nikolajs Kabanovs iesniedzis pašvaldībā pieteikumu, lai saskaņotu ziedu nolikšanas pasākumu pie Raiņa pieminekļa. 
Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļā aģentūra LETA uzzināja, ka pieteikums ir saņemts un, visticamāk, ka rīt, 11.novembrī, to izvērtēs Publisku pasākumu rīkošanas atļauju izsniegšanas komisija. 
Jau ziņots, ka Rīgas pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL), solījis, ka 11.novembrī un 18.novembrī netiks saskaņots neviens pasākums, kas varētu traucēt svētku norisi. 
"Pieredze rāda, ka valstij nedraudzīgie spēki ir gatavi izmantot jebkuru iespēju, lai parādītu sevi un sagandētu citiem svētku noskaņu. Varu kategoriski paziņot, ka mana paraksta nebūs uz nevienas atļaujas "štābistiem" vai līdzīgi domājošām personām rīkot kādu pasākumu," iepriekš norādīja Rīgas pilsētas izpilddirektors. 
Kotovs arī informēja, ka krievu skolu aizstāvji neplāno rīkot protesta akcijas Lāčplēša dienā. "11.novembrī mēs nerīkosim nekādus protestus, jo Lāčplēsis bija pozitīvais un gaišais tēls. Mēs taču neesam "sātanisti"," teica Rīgas domnieks. 
L a i k s  
joprojām pieturas samērā silts... 
Taču dienas ir apmākušās, saulīte nav 
uzspīdējusi. No rītiem ir migla, kas pa dienu 
gan izklīst, bet gaiss ir ļoti mitrs – visu laiku 
no gaisa krīttāda kā smalka rasiņa... Lapas 
ir nobirušas, arī zaļā zālīte vairs nav zaļa... 
Dabā viss liecina par to, ka ir rudens, 
tikai laiks ir tāds neticami 
s i l t s . . .

Anda Jansone  trešdien, 9. novembrī