K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 413: 2005. g. 24. - 30. septembris

Eiropā un citur pasaulē...

Latvija – lauciņš Berezovska spēlē
Agnes Margēviča,  NRA  09/24/05    Bijušā Krievijas oligarha Borisa Berezovska viesošanās Latvijā atstājusi ne tikai neatbildētu jautājumu, kādu cerību dzīti ar viņu un ASV prezidenta Džordža Buša brāli, skandalozo uzņēmēju Nīlu Bušu devās tikties Latvijas ietekmīgākie biznesa un politikas ļaudis, bet arī neskaidrību, kādas intereses patiesībā tāda mēroga personību spējušas piesaistīt mūsu valstī.
"Atsaucīgi politiķi," saka Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte, vaicāta, kas Latvijā tā piesaista B. Berezovski. "Politiski nestabilas valstis bez savas gribas" allaž esot politisku intrigantu redzeslokā. "Berezovskis ir liela mēroga spēlmanis. Nevis avantūrists, bet spēlmanis," savukārt uzsver politologs Kārlis Daukšts, atgādinādams, ka tieši B. Berezovskis Kremlī ieveda Vladimiru Putinu. 
Vienlaikus politologs ir pārliecināts, ka B. Berezovskis mākslīgi cenšas radīt iespaidu, ka viņa rīcībā ir vairāk līdzekļu nekā patiesībā. Arī runas par eksoligarha investīcijām Latvijā, iespējams, esot vairāk viņa solījumu radītas, ne faktiem atbilstošas.
Prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ceturtdien intervijā Latvijas Televīzijas raidījumam 100. pants norādīja, ka "ar lielāko interesi" vērojot B. Berezovska gaitas Latvijā, tomēr līdz šim viņa neesot saskatījusi, ka "blakām" šo vizīšu oficiālajam pamatojumam tiek realizēti kādi citi plāni. "Mums ir būtiski raudzīties, kas pie mums nāk, ar kādiem ieguldījumiem, kādos nolūkos. Mēs, protams, esam atvērta sabiedrība, mēs aicinām, lai investori pie mums nāk, lai interesējas par iespējām, bet, protams, kas notiek blakām, tas ir jāpatur uzmanības lokā," uzskata V. Vīķe-Freiberga.
"Ne jau Latvijas politiku viņš šurp brauc risināt," spriež R. Karnīte. Arī K. Daukšts uzskata, ka B. Berezovskis vietējai politiskajai un biznesa elitei drīzāk sola, nekā faktiski ir investējis. Politologs gan pieļauj, ka B. Berezovskis varētu būt ieguldījis līdzekļus Latvijas medijos. Arī R. Karnīte skeptiski izturas pret iespēju, ka eksoligarhu uz Latviju atvedušas ekonomiskās intereses, ja nu vienīgi masu mediju bizness, jo tas ir būtisks resurss cilvēkam, kurš ieinteresēts politiskās ietekmes realizēšanai.
"Berezovska tālejošais mērķis ir viens – atgriezties Krievijā uz balta zirga. Tāpēc viņam ir svarīgi nesodīti uzturēties praktiski pie Maskavas durvīm, nonākt Krievijas mediju apritē, parādot, ka viņš šeit ir pieņemts kā godīgs biznesmenis, pie tam vēl ieradies Latvijā kopā ar Buša brāli," skaidro K. Daukšts. 
Politologs pieļauj iespēju, ka aiz B. Berezovska un N. Buša kopīgās vizītes varētu slēpties ASV prezidenta Dž. Buša "smalks diplomātisks solis". Proti, Dž. Bušs izjūtot spiedienu no biznesa cilvēkiem, kuri ir ieinteresēti darboties Krievijā, bet baidās to darīt apstākļos, kad Kremlis sēdina cietumā tādus uzņēmējus kā Mihails Hodorkovskis, kurš līdzīgi kā B. Berezovskis tiek uzskatīts par Kremļa nežēlastībā kritušu oligarhu. 
Kopā ar B. Berezovski "atsūtot savu skandalozo, ne sevišķi veiksmīgo brāli, ASV prezidents dod mājienu Putinam, ka nedrīkst aiztikt tāda tipa cilvēkus kā Hodorkovskis", spriež politologs un norāda, ka, atklāti paužot neapmierinātību ar uzņēmēju vajāšanu Krievijā, Dž. Bušs riskētu sabojāt attiecības ar V. Putinu.
Ja šāda veida vizītes Latvijā turpināsies, Rīga nākotnē var kļūt par "politiskā biznesa centru, kur sabrauc cilvēki ar neskaidriem mērķiem" līdzīgi kā Vīne, kur notiek ēnu politikas darījumi un tiek vērptas starptautiskas politiskās intrigas, ar bažām prognozē R. Karnīte.
Vīnei, pateicoties Austrijas kā stabilas un sakārtotas valsts tēlam, šādu darījumu klātbūtne nekaitē, bet "mēs ar savu korumpētas valsts imidžu" no tā tikai zaudētu, ir pārliecināta ekonomiste. Viņasprāt, uz B. Berezovska interešu aizkulišu raksturu norāda viņa vizīšu pusslepenais stils. Arī K. Daukšts norāda, ka "Latviju izmanto ne ļoti labā nozīmē lielās politikas spēlēs", turklāt šī vizīte un kārtējais atteikums izdot B. Berezovski tikai pielies vēl vienu darvas spaini jau tā sliktajās mūsu valsts un Krievijas attiecībās.
Latvija atbalsta ES iestāšanās sarunu uzsākšanu ar Turciju 3.oktobrīLETA 09/27/05    Latvija uzskata, ka Eiropas Savienībai (ES) iestāšanās sarunas ar Turciju ir jāsāk 3.oktobrī, jo Turcija ir izpildījusi tai Eiropas Padomē izvirzītos priekšnoteikumus. 
Valdība otrdien apstiprināja Latvijas nacionālo pozīciju ES Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sanāksmei, kas notiks 3.oktobrī Luksemburgā. Padomē tiks lemts par ES iestāšanās sarunu uzsākšanu ar Turciju. 
Sanāksmē paredzēts uzsākt starpvaldību konferenci, kuras laikā ES dalībvalstīm jāapstiprina mandāts sarunu sākšanai. 
Latvija uzskata, ka ir jāuzsāk iestāšanās sarunas ar Turciju iepriekš paredzētajā laikā - 3.oktobrī. Valdības skatījumā, Turcija ir izpildījusi tai 2004.gada decembra Eiropas Padomē izvirzītos priekšnoteikumus. 
Latvija sagaida, ka Turcija pilnībā izpildīs Ankaras līguma papildprotokola saistības pret visām ES dalībvalstīm. Tomēr vēl līdz 3.oktobrim ir nepieciešams apstiprināt ietvaru pievienošanās sarunām ar Turciju. 
Kā atzina Ārlietu ministrijas valsts sekretāra vietniece Astra Kurme, patlaban gandrīz visas valstis vienojušās, ka sarunas uzsāks. Vienīgi Austrija pretojas šai idejai, uzstājot, ka Turcijai jāpievieno deklarācija, pieļaujot citas sadarbības formas ar ES, izņemot pilntiesīgu dalību. Ja Austrija līdz 3.oktobrim netiks pierunāta, tad dalībvalstu ārlietu ministri 3.oktobra rītā organizēs ārkārtas sapulci. 
Ārlietu ministrija ir izstrādājusi nacionālās pozīcijas par jautājumiem, kas tiks diskutēti šai padomē. To vidū ir jautājums par Horvātijas attiecībām ar ES, jautājumi par Irānu, Tuvo Austrumu miera procesu, Rietumbalkāniem, ES-Krievijas sammita sagatavošanu. Ministri lems arī par iespējamu embargo attiecināšanu pret Uzbekistānu, ņemot vērā politiskos ekscesus, kas maijā risinājās šajā valstī. 
Latvijas delegāciju vadīs ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). Delegācijā būs arī Latvijas vēstnieks ES Eduards Stiprais, ĀM Valsts sekretāra vietnieki Astra Kurme un Edgars Skuja. 
Prezidentes iespēju ieņemt ANO vadītāja amatu noteiks daudzi nezināmie 
Gunta Sloga,  Diena  09/27/05    Jaunā ANO ģenerālsekretāra ievēlēšana, visticamāk, būs lielu kompromisu un diskusiju rezultāts, tādēļ pagaidām ir pāragri runāt, cik nopietna ir iespēja, ka šo amatu varētu ieņemt Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga, Dienai pieļauj diplomāti un politologi. Arī prezidente nav pavisam skaidri pateikusi, ka vēlas kandidēt uz šo amatu. Taču Latvijas tēlam un atpazīstamībai jau par labu nākot tas, ka valsts līdere tiek minēta potenciālo kandidātu sarakstā, uzsver eksperti.
Līdz šim stingrākās pretenzijas uz šo amatu izteikusi Āzija — tā uzskata, ka pēc ANO vadītāja ēģiptieša un afrikāņa tagad pienākusi šā reģiona kārta. Taču pērn arī ANO Austrumeiropas diplomāti sākuši runāt par iespēju izvirzīt kandidātu no sava vidus, stāsta kāds augsts Latvijas diplomāts. Tādēļ bez V.Vīķes–Freibergas kuluāros vēl tiek minēts arī Polijas prezidenta Aleksandra Kvasņevska vārds.
Taču, lai kurš arī būtu kandidāts, tam jāiegūst Drošības padomes (DP) atbalsts. DP veto tiesības ir piecām pastāvīgajām dalībvalstīm — ASV, Lielbritānijai, Francijai, Ķīnai un Krievijai. "Starptautiskajā politikā (..) vienas valsts viedoklis var apturēt nozīmīgus procesus," saka politoloģe Žaneta Ozoliņa. 
Latvijai negatīvs var būt Krievijas viedoklis. Kā zināms, Krievijas diplomātiem pat nepatika K.Annana aicinājums prezidentei kļūt par viņa īpašo sūtni. Savi apsvērumi var būt arī Ķīnai, kam pieņemamāks būtu kandidāts no Āzijas. Taču, pat ja, veiksmīgi "tirgojoties", izdotos rast DP atbalstu, tas nenozīmētu pilnīgu uzvaru — vairākumam ANO valstu, jo īpaši Āzijas un Āfrikas reģionā, ir savas intereses. Taču bez DP vēl jārod divu trešdaļu ANO dalībvalstu atbalsts, jo par DP izvirzīto kandidātu jālemj visām dalībvalstīm.
Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš pieļauj, ka prezidentei izredzes nav lielas, jo šā kandidāta izvēli noteiks "lielā politika", kur Latvijai nav izšķirīgas lomas. "Nebūs tā, ka būs viena spoža politiķe un visi viņu gribēs [redzēt ģenerālsekretāra amatā]," tā par prezidentes izredzēm Dienai saka kāds diplomāts, kurš nevēlas minēt savu vārdu. 
Viens no prezidentes plusiem var būt Vašingtonas atbalsts, uz ko norādījusi franču avīze Le Figaro. Latvijas Institūta direktors, bijušais vēstnieks ASV Ojārs Kalniņš pieļauj — gadījumā ja Vašingtonā tiešām pieļauj šādu iespēju, iespējams, tas ir taktisks solis. "Varbūt amerikāņi zina, ka Krievija nepieņems [prezidentes kandidatūru], tad varēs panākt kompromisu par citu kandidātu," saka O.Kalniņš.
Pagaidām nav skaidrs, vai prezidente vēlas šo amatu. Pagājušajā nedēļā viņa intervijā LTV pieļāva, ka "būtu gatava pieņemt šo izaicinājumu". Esot gan jābūt reālistam, tomēr šī varbūtība esot tikpat neliela, kāda savulaik bija iespēja kļūt par Latvijas prezidenti. Tiesa, prezidentei nāktos izsvērt, vai viņa būtu gatava priekšlaikus atteikties no sava amata — K.Annana pilnvaru termiņš beidzas 2006.gada nogalē, bet viņai — 2007.gada vidū.

Latvijā iebraucošo tūristu skaits pirmo reizi pārsniedz izbraucošo skaituLETA  09/27/05    Šī gada pirmajā pusē Latvijā iebraucošo tūristu skaits pirmo reizi pārsniedzis izbraucošo tūristu skaitu, šodien Pasaules tūrisma dienai veltītajā preses konferencē sacīja Latvijas Tūrisma informācijas biroja vadītāja Sanita Cimdiņa. 
Tomēr Latvijas tūristi ārzemēs joprojām tērē vairāk naudas nekā ārzemju tūristi Latvijā. 
Viņa prognozēja, ka iebraucošo tūristu skaits Latvijā šogad būs vairāk nekā trīs miljoni. Kā norādīja Ekonomikas ministrijas Tūrisma departamenta direktore Aira Andriksone, pērn tūrisma nozare pieaugusi par 23%, bet šī gada pirmajā pusē pieaugums salīdzinājumā ar 2004.gada pirmo pusi bijis 32%. 
Viņa norādīja, ka tūrisms ir viena no straujāk augošajām nozarēm ne tikai Latvijā, bet arī visā pasaulē. Pasaulē tūrisma nozare pērn pieaugusi par 10%. 
Latvijas Viesnīcu un restorānu asociācijas (LVRA) prezidents Jānis Jenzis, informēja, ka patlaban Latvijā darbojas 343 oficiālas viesu mītnes, kurās ir 22 200 vietas. 
Katru gadu to skaits tiek papildināts vidēji ar 20 jaunām viesnīcām, norādīja Jenzis. 
Tūrisma attīstības valsts aģentūra (TAVA) prognozē, ka nākamo divu gadu laikā Rīgā tiks atvērtas 50 jaunas viesnīcas. 
Vasaras mēnešos Rīgā viesnīcu noslogojums sasniedz 90-100% un ir jūtams viesnīcu trūkums, norādīja Jenzis. Tomēr viesnīcām joprojām ir aktuāla arī sezonalitātes problēma, kaut arī tūrisma sezona pēdējos gados paildzinājusies no trīs līdz pieciem mēnešiem. 
Ja agrāk tūrisma sezona ilga no jūnija līdz augustam, tad tagad vismaz no maija līdz septembrim, norādīja Jenzis. 
Viņš arī uzsvēra, ka, pēc statistikas datiem, vairāk nekā 64% no iebraucošajiem ārzemniekiem Latvijā vispār nenakšņo. 
Aptuveni 55% no visiem ārvalstu viesiem, kuri Latvijā nakšņojuši, apmetušies viesnīcās vai tām pielīdzinātās tūristu mītnēs, bet 22% - pie radiem vai draugiem. 
Kā stāstīja Cimdiņa, jaunās Tūrisma mārketinga stratēģijas galvenie mērķi būs iebraucošo tūristu skaita palielināšana, nakšņošanu skaita palielināšana, kā arī sezonalitātes mazināšana. 
Stratēģija paredz sakārtot dažādas valstis trīs grupās atkarībā no to nozīmes Latvijas ienākošā tūrisma industrijā. Augsti prioritārās valstis ir - Vācija, Somija, Zviedrija, Krievija, Lietuva, Igaunija, Lielbritānija, Dānija un Polija. Tajās plānots veikt vairākas tūrisma mārketinga aktivitātes katru gadu. 
Prioritāro valstu grupā ietilpst pārējās Eiropas valstis, kurās paredzēts rīkot vismaz vienu tūrisma mārketinga pasākumu gadā. Perspektīvo valstu kategorijā iedalītas valstis ārpus Eiropas - ASV, Ķīna, Japāna, kā arī Slovākija un Balkānu valstis. 
Vislielākais potenciāls tūrisma sezonalitātes mazināšanai ir darījumu tūrismam, uzskata TAVA. 
Otrdien par godu Pasaules tūrisma dienai TAVA sadarbībā ar tūrisma nozares pārstāvjiem organizēja tūrisma nozares atvērto durvju dienu, kuras laikā interesentiem bija iespēja apmeklēt Rīgas un Jūrmalas viesnīcas un tūrisma firmas, iepazīties ar to darbu, kā arī iegūt atbildes uz sev interesējošiem jautājumiem. 
Viesnīcas “Hotel de Rome” pārstāvji stāstīja, ka atvērto durvju dienā viesnīcu apmeklējuši galvenokārt jaunieši - īpaši studenti, kas apgūst ar tūrisma industriju saistītas nozares, arī pasniedzēji. 
Reklamē Latvijas striptīzklubus
Lelde Petrāne,  NRA  09/28/05    Latvija rietumvalstu žurnālos pieteikta kā seksa tūrisma vieta.
Latvijas kā seksa tūrisma valsts popularitāte arvien palielinās lidostā, Latvijas striptīzklubi dažādos topos jau apsteidz Taizemes transvestītu šovu. 
Žurnāls FHM Lielbritānijai domātajā izdevumā simts lielo piedzīvojumu topā 93. vietā iekļāvis ieteikumu kungu vakariem izvēlēties tieši Latvijas striptīza klubus. 
Pateicoties lētajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lidojumiem, striptīzdejotājām, kas vienmēr izskatoties viegli pieejamas, un faktam, ka tas ir daudz iespaidīgāk nekā pavadīt nedēļu seksodromā, Austrumeiropa kļuvusi par jaunatklājumu kungu vakaru rīkošanai nedēļas nogalēs, raksta FHM, akcentējot, ka "nekur nav labāk kā Latvijā", kas atrodas uz ziemeļiem no Polijas un ir Baltijas jūras ieskauta. FHM pārbaudījis, ka labākais veids, kā šo ideju īstenot, ir ar vietējā aģenta palīdzību. Aģents sagaidīšot lidostā, parūpēšoties par taksometru vai limuzīnu un pārliecināšoties, ka klienta vēlmes tiek pilnībā apmierinātas. Žurnāls informē, ka lidojumi uz Rīgu maksā aptuveni 140 mārciņas, un apmešanās vietu iespējams atrast, maksājot tikai 20 mārciņas par nakti. Interesentiem ieteikts kontaktēties ar interneta portālu www.balticholidays.com, un, samaksājot aptuveni 30 līdz 40 mārciņas par vienu dalībnieku dienā, tiks noorganizēta vietējā grupa, kas pārliecināsies, ka, "pienākot kāzu dienai, jums visiem būs kaunpilni noslēpumi".
Jāatgādina, ka nesen ministrs Ainārs Šlesers nāca klajā ar aicinājumu aizvākt seksuālo pakalpojumu reklāmas no lidostas Rīga, jo tās propagandējot Latviju kā seksa tūrisma zemi. Ministru bija satraucis tas, ka ārvalstu viesi mūsu valsti nereti saista ar iespējām baudīt nakts dzīves priekus un izmantot lētus seksa pakalpojumus. Šajā pašā lielo piedzīvojumu topā 50. vietā Latvija iekļuvusi arī kā vieta, kur iespējams izmēģināt savu prasmi šaušanā ar mašīnpistoli Uzi un braukšanā ar bobu. 
Topa pirmajā vietā žurnāls iekļāvis iespēju katru decembri noskatīties nacionālos rodeo finālus Lasvegasā. Otrajā vietā iekļuvusi zvejošana ar kailām rokām Nigērijā februārī, savukārt trešajā vietā – braukšana ar kajaku un pārgājieni tuksnesī Mongolijā.
Latvijas striptīzklubi topos apsteidz Taizemes transvestītu šovu
Lelde Petrāne, NRA  09/28/05    Latvijas kā seksa tūrisma valsts popularitāte arvien palielinās lidostā, Latvijas striptīzklubi dažādos topos jau apsteidz Taizemes transvestītu šovu. Žurnāls FHM Lielbritānijai domātajā izdevumā simts lielo piedzīvojumu topā 93. vietā iekļāvis ieteikumu kungu vakariem izvēlēties tieši Latvijas striptīza klubus.Pateicoties lētajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lidojumiem, striptīzdejotājām, kas vienmēr izskatoties viegli pieejamas, un faktam, ka tas ir daudz iespaidīgāk nekā pavadīt nedēļu seksodromā, Austrumeiropa kļuvusi par jaunatklājumu kungu vakaru rīkošanai nedēļas nogalēs, raksta FHM, akcentējot, ka "nekur nav labāk kā Latvijā", kas atrodas uz ziemeļiem no Polijas un ir Baltijas jūras ieskauta. FHM pārbaudījis, ka labākais veids, kā šo ideju īstenot, ir ar vietējā aģenta palīdzību. Aģents sagaidīšot lidostā, parūpēšoties par taksometru vai limuzīnu un pārliecināšoties, ka klienta vēlmes tiek pilnībā apmierinātas. Žurnāls informē, ka lidojumi uz Rīgu maksā aptuveni 140 mārciņas, un apmešanās vietu iespējams atrast, maksājot tikai 20 mārciņas par nakti. Interesentiem ieteikts kontaktēties ar interneta portālu www.balticholidays.com, un, samaksājot aptuveni 30 līdz 40 mārciņas par vienu dalībnieku dienā, tiks noorganizēta vietējā grupa, kas pārliecināsies, ka, "pienākot kāzu dienai, jums visiem būs kaunpilni noslēpumi". 
Jāatgādina, ka nesen ministrs Ainārs Šlesers nāca klajā ar aicinājumu aizvākt seksuālo pakalpojumu reklāmas no lidostas Rīga, jo tās propagandējot Latviju kā seksa tūrisma zemi. Ministru bija satraucis tas, ka ārvalstu viesi mūsu valsti nereti saista ar iespējām baudīt nakts dzīves priekus un izmantot lētus seksa pakalpojumus. Šajā pašā lielo piedzīvojumu topā 50. vietā Latvija iekļuvusi arī kā vieta, kur iespējams izmēģināt savu prasmi šaušanā ar mašīnpistoli Uzi un braukšanā ar bobu. 
Topa pirmajā vietā žurnāls iekļāvis iespēju katru decembri noskatīties nacionālos rodeo finālus Lasvegasā. Otrajā vietā iekļuvusi zvejošana ar kailām rokām Nigērijā februārī, savukārt trešajā vietā – braukšana ar kajaku un pārgājieni tuksnesī Mongolijā. 
Saharova balva Astram iet secen 
Sanita Jemberga Strasbūrā,  Diena  09/28/05    Neveiksmīgi beidzies tēvzemiešu mēģinājums nominēt Saharova balvai disidentu Gunāru Astru, jo Eiropas Parlamenta (EP) atbildīgā komiteja nav izvēlējusies viņu starp trim finālistiem. Prestižo Saharova balvu — 50 000 eiro, kas ir EP atzinība izciliem cilvēktiesību aizstāvjiem, Parlaments piešķir katru gadu. Šogad balvai bija izvirzīti 10 pretendenti. Uzvarētaju noteiks frakciju vadītāju vienošanās oktobra beigās. 
Slēgtā balsojumā visvairāk balsu ieguvuši un pēdējai kārtai izvirzīti: organizācija Reportieri bez robežām, Kubas sieviešu organizācija Lēdijas baltā — baltā tērptas miermīlīgos protestos politieslodzītajiem un viņu ģimenēm tiesības prasošas sievietes, kā arī nigēriešu advokāte Hauva Ibrahima, kas aizstāv neuzticībā apsūdzētās sievietes un pusaudžus no sodīšanas pēc nežēlīgiem šariata likumiem.
Ārlietu komitejas deputāte Inese Vaidere (TB/LNNK) Dienai pauda viedokli, ka G.Astram nav izdevies gūt atbalstu, jo deputāti balsojuši pēc stingras partiju disciplīnas. Viņa arī vainoja pārējos Latvijas deputātus par nepietiekamu lobēšanu savās frakcijās. Kolēģi gan apgalvo, ka tēvzemieši atbalstu sākuši meklēt daudz par vēlu, ko savukārt noliedz tēvzemieši. "Galvenais mērķis ir sasniegts — tagad par G.Astru zina daudz vairāk cilvēku nekā iepriekš," sacīja I.Vaidere, pieļaujot, ka varētu viņu balvai nominēt atkārtoti.

Putins Rīgas domei pārmet padomisku attieksmi
Agnese Margēviča,  NRA  09/28/05    Sarkastisks pārmetums Rīgas domei, kompliments Vairai Vīķe-Freibergai, kā arī apņemšanās palīdzēt ar mācību līdzekļiem krievvalodīgajiem skolēniem un solījums nešķelt Latvijas sabiedrību bija galvenās Vladimira Putina tēzes, kuras viņš vakar veltīja mūsu valsts iedzīvotājiem uzrunā teletiltā no Maskavas. 
Demonstrējot iejūtību pret savas valsts pilsoņiem un spēju gari un plaši runāt par visneiedomājamākajām tēmām – no dzimstības veicināšanas līdz mājokļu politikai –, Krievijas prezidents Vladimirs Putins vakar ikgadējā teletilta laikā teju trīs stundas atbildēja uz savas valsts pilsoņu jautājumiem. Pirmo reizi V. Putinam bija iespēja atbildēt arī uz rīdzinieku jautājumiem, lai gan Rīgas dome nebija devusi atļauju teletilta rīkošanai no Līvu laukuma, uzskatot, ka pasākums pēc būtības nebūs publisks, jo tā dalībnieki tikuši speciāli atlasīti. Tāpēc no Rīgas teletiltam pieslēgšanās notika, tā dalībniekiem atrodoties uz Maskavas nama jumta. 
Krievijas prezidents ar visai indīgu ironiju komentēja Rīgas domes aizliegumu, piedēvējot domniekiem padomju domāšanu. "Neapvainosimies uz šiem ļaudīm. Mēs visi esam nākuši no vienām kopīgām lielām mājām, kuras sauc Padomju Savienība. Un acīmredzot šie padomju pagātnes vasarraibumi ir saglabājušies uz dažu bijušās Padomju Savienības valstu amatpersonu sejas: vēlme tvarstīt un nelaist vaļā, visu aizliegt. Šī vēlme ir neauglīga. Labāk ir gluži otrādi strādāt ar cilvēkiem, pierādīt savu taisnību, klausīties viņos. Lūk, tagad es to papūlēšos izdarīt, atbildot uz jūsu jautājumu," pauda V. Putins. 
Kāda rīdziniece Svetlana Savicka prezidentam vaicāja par iespējām saņemt palīdzību krievvalodīgo skolēnu nodrošināšanai ar trūkstošajiem mācību līdzekļiem, žēlojoties par to, ka "krievu valoda tiek mērķtiecīgi izstumta no Latvijas skolām". Rīdziniece saņēma V. Putina solījumu turpināt piešķirt finansējumu mācību literatūras iegādei, kā arī krievu mācībspēku apmācībai. "Ceram, ka Latvijas pilsoņi un varasiestādes pret to izturēsies ar sapratni, ka Krievija negrasās sašķelt latviešu sabiedrību (..). Mēs, gluži otrādi, vēlamies, lai šī sabiedrība būtu saliedēta, bet vienlaikus tāda, kurā cilvēki neatkarīgi no valodas piederības un etniskās izcelsmes justos kā pilnvērtīgi tās valsts pilsoņi, kurā dzīvo un kuru izvēlējušies par savu Dzimteni," piebilda Krievijas prezidents. 
V. Putins, uzrunājot teletilta dalībniekus Rīgā, aicināja "nedemonizēt" Latvijas varasiestāžu pozīciju. "Nupat man bija izdevība Ņujorkā ANO sammitā sarunāties ar prezidenti Vīķi-Freibergu. Mums notika ļoti laba saruna, prezidente saprot daudzas problēmas, tai skaitā arī krievvalodīgo iedzīvotāju problēmas," izteicās Krievijas prezidents, paužot cerību, ka līdzīga "pozitīva" nostāja būs vērojama arī no citām valsts un reģionālā līmeņa varasiestādēm Latvijā.
Viskonkurētspējīgākā ekonomika - Somijā; Latvija saglabā 44.vietu pasaulē 
LETA  09/28/05     Pasaules Ekonomikas foruma (WEF) pasaules valstu konkurētspējas reitingā jau trešo gadu pēc kārtas pirmo vietu ieņem Somija, bet nākamajās vietās ierindojas ASV, Zviedrija, Dānija un Taivāna. Latvija WEF 2005.gada reitingā, tāpat kā gadu iepriekš, ieņem 44.vietu.
Reitingā pirmajā desmitniekā ierindojusies arī Singapūra, Islande, Šveice, Norvēģija un Austrālija.
WEF reitingā no Baltijas valstīm visaugstāko - 20.vietu - ieņem Igaunija. Šādā pozīcijā Igaunija atradās arī pirms gada. Savukārt Lietuvas pozīcija konkurētspējas reitingā gada laikā ir kritusies par septiņām vietām - līdz 43.vietai.
Igaunijas ieņemtā vieta ir arī augstākā starp jaunajām Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm. Nākamās konkurētspējīgākā šo valstu grupā ir Slovēnija, kas ieņem 32.vietu, tai seko Kipra (34.vieta), Malta (35.vieta), Čehija (38.vieta) un Ungārija (39.vieta).
No jaunajām ES valstīm zemāko vietu sarakstā ieņem Polija, kas atrodas 51.vietā, bet Latvijas rādītājs ir otrais zemākais. Savukārt no vecajām ES valstīm viszemāk konkurētspējas reitingā atrodas Itālija - 47.vietā.
Straujāko kāpumu konkurētspējas reitingā gada laikā ir sasniegusi Dienvidkoreja - no 29. uz 17.vietu. No ES valstīm straujākais kāpums ir bijis Polijai - par deviņām pozīcijām līdz 51.vietai un Īrijai - par četrām vietām līdz 26.vietai.
Savukārt visstraujākais konkurētspējas kritums ir bijis Dominikānas Republikā, kas gada laikā zaudējusi 30 pozīcijas, noslīdot līdz 102.vietai. No ES valstīm straujākais kritums ir bijis Grieķijā - par deviņām vietām līdz 46.vietai un Lietuvai - par septiņām vietām līdz 43.vietai.
No Āfrikas valstīm augstāko - 40.vietu - reitingā ieņem Tunisija, bet 42.vietā atrodas Dienvidāfrikas Republika. Savukārt Latīņamerikā viskonkurētspējīgākā ir Čīle, kas reitingā atrodas 23.vietā.
Krievija pēc konkurētspējas indeksa pasaulē ieņem 75.vietu, salīdzinājumā ar 2004.gadu noslīdot par piecām vietām, savukārt strauji augošā Ķīnas ekonomika ir 49. konkurētspējīgākā pasaulē, bet Indija ieņem 50.vietu.
Viszemākā ekonomikas konkurētspēja ir Čadā, Kirgīzijā un Gvajānā.
Reitings veidots pēc WEF aprēķinātā valstu konkurētspējas indeksa, un tā tapšanas gaitā aptaujāti aptuveni 11 000 biznesa līderi 117 pasaules valstīs. Attīstības konkurētspējas indeksa aprēķināšanā izmantoti trīs kritēriji - makroekonomiskā vide, publisko institūciju kvalitāte un tehnoloģijas.
Desmit vadošās valstis pēc makroekonomiskās vides labvēlīguma ir Singapūra, Norvēģija, Dānija, Somija, Apvienotie Arābu Emirāti, Katara, Īrija, Honkonga, Luksemburga un Nīderlande. Latvija pēc šā kritērija ieņem 38.vietu, Igaunija - 30.vietu un Lietuva - 39.vietu.
Pēc publisko institūciju kvalitātes pasaules līderes ir Jaunzēlande, Dānija, Islande, Singapūra, Somija, Norvēģija, Luksemburga, Vācija, Šveice un Austrālija. Latvija šajā rādītājā ieņem 50.vietu, Igaunija - 25.vietu, bet Lietuva - 44.vietu.
Visaugstākais tehnoloģiju indekss savukārt ir ASV, Somijai, Taivānai, Zviedrijai, Dānijai, Šveicei, Dienvidkorejai, Japānai, Islandei un Singapūrai. Latvija, Igaunija un Lietuva attiecīgi ieņem 38., 18. un 42.vietu.
Izvērtējot 14 faktorus, kas visvairāk traucē biznesam, Latvijā par lielāko kavēkli uzņēmējdarbībai tiek nosaukta pārāk lielā birokrātija un korupcija, kā arī apgrūtinātā pieeja finansējumam un nodokļu likumdošana.
Kā galvenās Latvijas priekšrocības WEF nosauc zemo valsts parādu (8.labākais rādītājs pasaulē) un labo pieeju kredītiem (13.vieta). Tehnoloģiju sfērā starp Latvijas priekšrocībām ir lielais interneta lietotāju skaits (20.vieta pasaulē).
Savukārt Latvijas trūkumi ir saistīti ar augsto inflāciju (81.vieta), apzinātu priekšrocību sniegšanu kādai pusei valdības amatpersonu lēmumu pieņemšanas procesā (63.vieta) un vājajām valdības sekmēm informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstības veicināšanā (89.vieta). 

Straume sveic Polijas partiju “Likums un taisnīgums” ar uzvaru vēlēšanāsTVNET  09/28/05    Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK priekšsēdētājs Jānis Straume nosūtījis apsveikumu Polijas parlamenta vēlēšanās uzvarējušās konservatīvās partijas “Likums un taisnīgums” (PiS) vadībai. Straume apsveikumā norāda, ka viņš augstu vērtē abu partiju sadarbību Eiropas Parlamentā. Gan "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, gan PiS deputāti darbojas vienā politiskajā grupā – Eiropas Parlamenta Nāciju Eiropas grupā. 
Vēstulē, kura adresēta partijas vadītājam Jaroslavam Kačinskim un viņa dvīņubrālim, Polijas prezidenta amata kandidātam Leham Kačinskim, kuram Straume novēl panākumus arī drīzajās prezidenta vēlēšanās š.g. 9. oktobrī. 
ASV vēstniecība sarūgtina vīzu prasītājus
Agris Blūmfelds,  NRA  09/29/05     Pirmdienas, trešdienas un piektdienas ir dienas, kad iedzīvotājus ASV vēstniecībā pieņem konsuls Lendons Teilors. Viņš izskata vīzu pieteikumus un izlemj, vai atļaut iebraukt ASV vai lūgumu noraidīt. 
Neatkarīgā vakar pārliecinājās, ka pēc pārrunām cilvēki ir sarūgtināti. Latvijas pilsone Jevgēnija Revo iznāk no ASV vēstniecības drūma, vīza iebraukšanai ASV atteikta. Vaicāta par atteikuma iemeslu, viņa vispirms palūdz Neatkarīgās korespondentam uzrādīt preses apliecību, jo baidoties, ka viņu neizvaicā vēstniecības cilvēki. 
Pārliecinājusies, ka esam tie, par ko uzdodamies, meitene atbild: "Man teica, ka viņiem neesot pārliecības, vai es atgriezīšos Latvijā, jo man šeit neesot ne bērnu, ne nekustamo īpašumu, tāpēc vīzu atteica." 
Jauniete ar savu itāļu draugu gribējusi Ziemassvētkos apskatīt Ņujorku. "Gribējām doties pie drauga vecmāmiņas uz Ņujorku, taču tagad nekā," meitene pasmaida un saka, ka atradīšot labāku vietu, kur svinēt Ziemassvētkus. "Ja atteica – atteica, gan pārdzīvošu, bet man nepatika, ka mani izvaicā par intīmiem sīkumiem. Prasīja, vai un kad es taisos precēties. Kāda viņiem daļa?" retoriski vaicā J. Revo.
Pēc dažām minūtēm no vēstniecības iznāk vēl trīs cilvēki, viņiem visiem vīzas atteiktas. Viktors Basarabs grib pastāstīt par vīzas atteikuma iemesliem, taču viņa sieva mudina to nedarīt. Vīrietis tomēr izšķiras un stāsta: "Gribējām doties pie dēla uz Ameriku – viņš precas." V. Basarabs ir sarūgtināts, jo ASV neielaiž ne tikai viņu, bet arī otru dēlu un sievu, kura atšķirībā no viņa ir Latvijas pilsone. "Mēs, protams, tiksim tam pāri, tomēr rūgtums paliek. Gaidīsim dēlu, kad viņš atbrauks uz Latviju, un sveiksim tad. Gan jau pārdzīvosim," piebilst V. Basarabs. Viņa ģimenei atteikuma iemeslus ASV konsuls neesot paskaidrojis.
Neatkarīgā joprojām cenšas noskaidrot, pēc kāda principa ASV vēstniecība izsniedz vai neizsniedz vīzas iebraukšanai ASV. Proti, vairāki citi laikraksta aptaujātie ceļotgribētāji stāsta, ka vīzu dabūjuši pat neskatoties uz to, ka viņiem Latvijā nav nekā – ne ģimenes, ne īpašumu, un vēlas tikai apskatīt Ameriku. Kritēriji, uz kādiem skatās ASV konsuls, atsakot iebraukšanu ASV, netiek atklāti, un rodas jautājums, vai šādi kritēriji vispār ir. Jau iepriekš vairākas augstas amatpersonas Neatkarīgajai norādījušas, ka vīzu izsniegšanā valda liels subjektīvisms un atteikumiem lielākajā daļā gadījumu nav racionāla skaidrojuma.
Jāatgādina, ka kaislības ap ASV vīzu politiku sākās pēc Saeimas deputāta Viļa Krištopana dēla Kaspara neielaišanas Amerikas Savienotajās valstīs. ASV konsuls, atsakot vīzu, deputāta dēlu esot apsūdzējis pārkāpumā. Atkārtotā intervijā gan šie pārmetumi atsaukti un ASV vēstniecību Krištopanam junioram vīzu izsniegusi.

Kalvītis rosinās lemt par Berezovska iekļaušanu valstij nevēlamo personu sarakstāLETA  09/29/05    Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) uzskata, ka uzņēmējs Boriss Berezovskis būtu iekļaujams to personu sarakstā, kas Latvijai nav vēlamas. 
Ceturtdien Latvijas Televīzijas raidījumā "Valsts pirmās personas" Kalvītis sacīja, ka Berezovskim valstī vairs nevajadzētu iebraukt un ar šādu ierosinājumu premjers paredzējis vērsties pie saviem kolēģiem. 
Jau ziņots, ka Berezovskis un ASV prezidenta Džordža Buša jaunākais brālis Nīls Bušs Latvijā ieradās trešdien, 21.septembrī. 
Pēc uzņēmēja ierašanās Latvijā Krievijas varas iestādes nosūtīja uz Rīgu oficiālu pieprasījumu aizturēt un izdot Berezovski, kuru Krievijas Ģenerālprokuratūra ir izsludinājusi starptautiskā meklēšanā sakarā ar apsūdzībām liela apjoma krāpniecībā. 
Līdzīgi kā šī gada pavasarī, atteikums pamatots ar Eiropas Konvencijas par izdošanu 3.pantu, proti, politisku motīvu dēļ. 
Berezovskis Rīgu apmeklēja arī šā gada 25.februārī. Arī pavasarī Krievija lūdza aizturēt un izdot uzņēmēju. Ģenerālprokurors Jānis Maizītis Krievijai oficiālā atbildē atteica izdot Berezovski, pamatojoties uz Eiropas konvencijas par izdošanu 3.panta 2.daļu jeb politisku motīvu dēļ. 
Krievija pavasarī nosodīja Latvijas rīcību, norādot, ka Latvijai kā Interpola loceklei, pildot savas saistības, bija jāaiztur Berezovskis. 

Polītikā…

Kalvītis: Iedzīvotāju nabadzības cēlonis - domāšanas nabadzība 
LETA  09/23/05    Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) uzskata, ka nabadzības cēlonis ir domāšanas nabadzība, tāpēc sabiedrība tiek aicināta nekarot savā starpā, jo tādējādi tiek novājināta tauta un valsts.
Šodien Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) rīkotajā diskusijā par darba cilvēku dzīvi Latvijā valdības vadītājs pauda viedokli, ka Latvijā sabiedrībai būtu jāpārorientējas uz sadarbību, līdzdalību un savstarpēju atbalstu. "Tikai tā maza tauta var būt stipra," uzskata premjers. 
Politiķis atkārtoti mudināja beigt strīdus un karošanu, nemitīgo skaušanu, neļaujot citiem strādāt. "Ķīviņos un domstarpībās mēs esam izšķieduši to laiku un enerģiju, ko citas tautas ir veltījušās savas labklājības celšanai," norādīja Kalvītis. 
Ar nabadzību esot tāpat kā ar slimībām. Latvija esot "slima" ar savstarpēju neuzticēšanos, populismu un neprofesionalitāti, pieņemot valstiski svarīgus lēmumus. "Taču es esmu sliktā daktera lomā, es esmu tas, kurš ir spiests teikt, ka šo slimību neārstē ar saldām konfektēm," uzsvēra premjers. 
Arī politiķu savstarpējie strīdi, kas noved pie biežām valdību maiņām, esot viens no nabadzības cēloņiem, jo "vienas dienas politiķis" bailēs no nabadzības esot gatavs pieņem nekompetentus un vājus lēmumus. Savā valdībā Kalvītis populismu sola nepieļaut. 
Premjers uzsvēra nepieciešamību domāt par ilgtermiņa attīstību. Jau šodien, pēc viņa teiktā, lielāka uzmanība būtu jāvelta zinātnei, kultūrai, mākslai - tām nozarēm, kurās latvieši esot stipri. "Un šai uzmanībai ir jābūt ilgstošai, vērstai uz nākotni - uz desmit, divdesmit, piecdesmit gadiem. Te nepietiek ar tekošā budžeta caurumu salāpīšanu," piebilda Kalvītis. 
Viņš ir pārliecināts, ka Latvija ir tikai ieguvusi no pilntiesīgas dalības Eiropas Savienībā, tomēr mūsu valstij būtu jārūpējas par attīstības tempu noturēšanu, konkurētspējas palielināšanu, lai garantētu ilgtspējīgu attīstību, kā arī par to sociālo grupu aizsardzību, kuras vissāpīgāk izjūt attīstības negatīvos blakus efektus. 
Kalvītis informēja, ka valdība nākamā gada valsts budžeta ietvaros ir gatava risināt vairākus sociālus jautājumus, tai skaitā plānots algu pieaugums pedagogiem, veselības aprūpes darbiniekiem, kultūras nozarē un tiesās strādājošajiem, policistiem un citiem. 
Premjers saprotot, ka algas palielinājums neesot tik liels, kā cerēts, tomēr lielāku pielikumu liedzot ierobežotās budžeta iespējas. Viņš aicināja iemācīties atbildību ne tikai par savu ģimeni, bet par visu valsti un tās nākotni. 
LBAS priekšsēdētājs Pēteris Krīgers sacīja, ka arodbiedrības neapmierina algu līmenis, nodokļu politika un sociālo garantiju sistēma. LBAS uzskata, ka straujāk būtu jāpalielina minimālā alga, lai tā sasniegtu iztikas minimuma līmeni. Arī ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamajam minimumam, pēc arodbiedrību ieskatiem, jābūt iztikas minimuma apmērā. 
Kalvītis nenoliedz, ka minimālā alga būtu jāpalielina, norādot, ka valdība to pēc iespējas arī dara. Savukārt labklājības ministre Dagnija Staķe (ZZS) norādīja, ka lielākā daļa no minimālo algu saņēmējiem strādā privātajā sektorā, tāpēc arodbiedrības tika aicinātas izdarīt lielāku spiedienu uz darba devējiem algu palielināšanas jautājumā. 
Nodokļu politikas jomā arodbiedrības nav apmierinātas ar pensiju aplikšanu ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Krīgers uzsvēra, ka pensionāri pensijas jau ir nopelnījuši, tāpēc esot netaisnīgi pensijas virs 100 latiem aplikt ar nodokli. 
Tāpat Krīgers norādīja uz sociālā budžeta parādu, kas ir jāatmaksā pamatbudžetam ar procentiem. Kā skaidroja Staķe, pirms pāris gadiem parāds bija 86 miljoni latu, bet tagad ir ap 20 miljoniem latu. Nākamgad paredzēts atmaksāt vēl 10,7 miljonus latu. Savukārt Kalvītis piebilda, ka procenti par aizdevumu jāmaksā, jo līdzekļi aizdoti kredītiestādēs. 

Kalvītis Latvijā nesaskata sieviešu diskriminācijas tendences
LETA  09/23/05    Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) Latvijā nesaskata sieviešu diskriminācijas tendences, un, braucot pa Latviju, esot pārliecinājies, ka "valsts uz sievietēm vien balstās". Šodien Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) rīkotajā diskusijā jautājumu par dzimumu līdztiesību aktualizēja Dzimumu līdztiesības apvienības valdes locekle Kristīne Dupate, norādot, ka nabadzībai ir sievietes seja. 
Viņa atsaucās uz statistikas datiem, kas liecina, ka sievietes saņem vidēji par 20% mazāk nekā vīrieši. Arī pensijas sievietēm ir mazākas - vidēji par 10%. Turklāt sievietēm karjeras veidošanu kavē nepieciešamība rūpēties par bērniem - aptuveni trešo daļu bērnu sievietes audzina vienas, tai skaitā 10% gadījumu tēvi alimentus nemaksā. 
Dupate vēlējās uzzināt, kad valdība pievērsīsies dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai. 
Kalvītis uzskata, ka Latvijā, salīdzinot ar citām valstīm, sieviešu diskriminācija nav aktuāla problēma. Kā bijušais darba devējs premjers neredzot atšķirību starp darbinieku - sievieti un darbinieku - vīrieti. 
Pēc valdības vadītāja domām, algas nemaksā, šķirojot darbiniekus pēc dzimuma, bet gan ievērojot darbinieka profesionalitāti un kvalifikāciju. 
Savukārt labklājības ministre Dagnija Staķe (ZZS) uzsvēra, ka Latvijā sieviešu nodarbinātība sasniedz 58%, turklāt mūsu valsts, salīdzinot ar citām, dzimumu līdztiesības politikas realizēšanā ieņem augstu - septīto vietu. 
Staķe arī atzīmēja Labklājības ministrijas rūpes par dzimumu līdztiesības ievērošanu, norādot, ka šis aspekts tiek vērtēts, izstrādājot normatīvos aktus. 
Runājot par tādiem aktuāliem jautājumiem kā bērnudārzu trūkums, Staķe sacīja, ka tā cēloņi meklējami pirms vairākiem gadiem veiktajā pirmsskolas izglītības iestāžu privatizācijā. 
Labklājības ministrija domājot par iespējām veidot auklīšu dienestu. Tāpat tikšot izskatīta iespēja atļaut saņemt bērna kopšanas pabalstu arī gadījumos, ja jaunā māte atsāk strādāt. Vienlaikus ministrei esot bažas, vai to kāds nevarētu izmantot ļaunprātīgi. 
Jurkāns joprojām ir TSP frakcijas deputāts 
Ināra Egle,  Diena  09/24/05    Bijušais Tautas saskaņas partijas līderis Jānis Jurkāns, kas pēc partijas iekļaušanās TSP un Jaunā centra veidotajā apvienībā Saskaņas centrs kongresā paziņoja par izstāšanos no partijas, joprojām darbojas TSP Saeimas frakcijā. J.Jurkāns Dienai arī apstiprināja, ka nedomājot no tās izstāties un kļūt par neatkarīgo deputātu, kamēr tā pastāvēs ar šādu nosaukumu un īstenos tos solījumus, ko devusi vēlētājiem. "Es jau nekļuvu par citas pārliecības cilvēku, man tikai nebija pieņemams process, kā notika Saskaņas centra veidošana," sacīja J.Jurkāns.
TSP frakcijas priekšsēdis Jānis Urbanovičs teica, ka neesot plānots mainīt frakcijas nosaukumu, un J.Jurkānu novērtēja kā disciplinētu tās deputātu, kas balso vienoti ar pārējiem TSP kolēģiem. Jāatgādina, ka J.Jurkāns nav vienīgais, kurš TSP frakcijas lēmumus pieņem kā sev saistošus — Sociālistiskās partijas frakcijas deputāts Igors Solovjovs joprojām ir TSP biedrs, piedalās šīs partijas darbā, bet uz LSP frakciju aizgāja, lai palīdzētu bijušajiem kolēģiem nodrošināt tās izveidošanu.
Pēc J.Jurkāna izstāšanās no TSP vieni paredzēja viņa tuvināšanos Aināram Šleseram un Latvijas Pirmajai partijai, bet citi pieļāva sadarbību ar Ventspils mēru Aivaru Lembergu. "Aivaram Lembergam vēl nav valsts līmeņa partijas, un vienam cilvēkam jau es nevaru pievienoties. Savukārt Ainārs Šlesers nav tik drosmīgs, lai man kaut ko piedāvātu," Dienai sacīja J.Jurkāns. Vairāki viņa agrākie kolēģi pieļāva, ka J.Jurkāns varētu startēt vēlēšanās kopā ar TSP cilvēkiem un uz citu partiju nemaz neaiziet.

Policisti sašutuši par prezidentes izteikumiem
Māra Jansone, LNT Ziņas   09/24/05    Policistu problēmas bija viena no tēmām, kas šonedēļ nonāca sabiedrības uzmanības degpunktā. Valdība pieņēma plānu policistu problēmu risināšanai, un iekšlietu ministrs pavēstīja, ka krīze ir pārvarēta. Savukārt Valsts prezidente dienu vēlāk nāca klajā ar skarbu paziņojumu par policistu izmantošanu politiķu vēlēšanu kampaņās. Policistu biedrība par prezidentes izteikumiem ir sašutusi. Savukārt politiķi liek manīt, ka viņu kolēģu sirdsapziņa nemaz nav tik tīra.
Jau kopš augusta skaļi daudzinātās problēmas policijā šonedēļ atbalsojās Rīgas pilī. Valsts prezidente politiķiem veltīja bargus vārdus, jo viņi manipulējot ar policistiem, lai vāktu balsis vēlēšanām. 
Vaira Vīķe-Freiberga, Valsts prezidente (21.09.2005): „Man rodas iespaids, un tas būtībā bija skaidri redzams no preses, ka viņi ir tikuši politiski manipulēti un jau izmantoti šai šantāžai kā vienkārši akls darbarīks politisku spēku rokās, kas jau šobrīd ir sākuši politisko kampaņu.” 
Report.: Policistu biedrība par šiem prezidentes izteikumiem jūtas aizvainota. 
Agris Sūna, Latvijas Policistu biedrības vadītājs: „Es neuzskatu, ka policisti ir dumji bezsmadzeņu radījumi vai kā to varētu pateikt. Visi mēs esam domājuši, liela daļa no mums ir juristi, tā nav, ka mēs nevaram nonākt pie sava veida secinājumiem paši ar savām domām.” 
Report.: Tikmēr politiķi atzīst, ka policistu izmantošana notiek, lai gan sevi par vainīgu neviens negrib atzīt. Bijušais iekšlietu ministrs Māris Gulbis, kurš labprāt uzņemas policistu aizstāvja lomu, savas aktivitātes ar vēlēšanām nesaista. 
Māris Gulbis: „Man varētu pārmest tad, ja es vispār nerūpētos un izliktos, ka viss ir kārtībā. Tad man tiešām varētu pārmest kā opozīcijas deputātam, ka es vispār ignorēju šos jautājumus un par tiem nerunāju.” 
Report.: Savukārt JL met akmeni iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona dārziņā. 
Kārlis Šadurskis, JL Saeimas frakcijas vadītājs: „Es jūtu neprofesionālu Iekšlietu ministrijas vadību. Tad, kad nav šīs vadības, tad katra brīva niša rada vēlmi un iespēju dažādiem politiskiem tīkojumiem.” 
Report.: JL tomēr neprasa Jēkabsona atkāpšanos, tikai vēlas, lai premjers uzņemas atbildību par viņa darbu. 
Sagatavots Saeimas ētikas kodekss 
Ināra Egle  09/28/05    Pēc pusotra gada ilga darba speciāla apakškomisija otrdien pabeidza sagatavot Saeimas deputāta ētikas kodeksu, un drīzumā tas tiks iesniegts parlamentā. Kodeksu kā Kārtības ruļļa pielikumu parlaments izskatīs trijos lasījumos. Lielāko partiju Jaunā laika un Tautas partijas frakciju līderi gan ar skepsi vērtē iespēju ar kodeksa palīdzību uzlabot deputātu uzvedību un attieksmi citam pret citu. Jau 6.Saeimā deputāta Ilmāra Bišera vadībā bija mēģinājums ieviest deputātu ētikas kodeksu, taču Saeimas vairākuma atbalstu šie centieni neguva.
"Cilvēkam vai nu ir galvā un sirdī ētikas kodekss, vai nav, bet neviens šāds dokuments nevar piespiest viņu mainīties," presei sacīja JL frakcijas priekšsēdis Kārlis Šadurskis. Arī TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš ar zināmu skepsi atzina, ka kodekss tikai nosakot vispārējos principus, taču pieļāva, ka tas varot disciplinēt.
Ētikas kodeksa mērķis ir iedibināt augstus uzvedības standartus un vairot sabiedrības uzticību Saeimai. Kodeksa pārkāpumus paredzēts izskatīt Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā pēc deputāta vai deputātu grupas iesnieguma. Par kodeksa pārkāpumu deputātam var izteikt mutvārdu vai rakstveida brīdinājumu, kā arī paziņot par to Saeimas sēdē un publicēt komisijas lēmumu laikrakstā Latvijas Vēstnesis. Kodeksā, piemēram, teikts, ka deputāts sabiedriskās vietās neuzturas alkohola vai psihotropo vielu reibumā, vai klaji nepiedienīgā izskatā. Deputāts publiskos izteikumos izvairās no vārdiem, žestiem un citādas rīcības, kas var būt aizskaroša, kā arī nelieto apvainojošus un ar Saeimas cieņu nesavienojamus izteicienus.

JL darbiniekus šķiro pēc politiskās piederības
Liene Barisa,  NRA  09/29/05     Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) izcēlusies ar aizgājušo vai citā amatā un departamentā pārcelto darbinieku skaitu. Vīlušies, ka nav atzīti politiskās piederības vai bezpartijiskuma dēļ, daudzi, kas aizgājuši, gan atzīstas, ka ir laimīgi "no tās vilku bedres" prom.
Darbu ministrijā šogad pametis 31 cilvēks, liecina IZM sniegtā informācija. Izglītības ministrijā šobrīd strādā 144 darbinieki, tātad aizgājusi teju ceturtā daļa. Pēc paša vēlēšanās, uzrakstot atlūgumu, ministrijā vairs nestrādā 24 cilvēki, štatu samazināšanas rezultātā – divi, vienam IZM darbiniekam beidzies darba līgums, viens no ierēdņiem pārejošas darba nespējas dēļ nebija pildījis amata pienākumus ilgāk par četriem mēnešiem, bet trīs ierēdņiem (IZM valsts sekretāram Valdim Eglem, Saimnieciskā departamenta direktoram Jānim Krakopam un Juridiskā departamenta Tiesību aktu projektu ekspertīzes nodaļas vadītājai Helēnai Kaņepei) atlaišana bijusi disciplinārsods.
Bet amatu ministrijā mainījuši 45 cilvēki, savukārt darbu no jauna sākuši 24 (15 vecākie referenti, četri – pārcelti darbā no citām ministrijām, divi – departamentu direktoru amatā, trīs – amatos ministrijas vadībā un viens direktora vietnieks). Turklāt jauno darbinieku rindās esot manāma kāda tendence – piederība vai saistība ar partiju Jaunais laiks (JL), no kuras ir arī pati izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete, Neatkarīgajai atzina vairāki ar ministriju saistīti cilvēki. Ministrijas vadībā strādā tikai ar JL saistītas personas, piemēram, valsts sekretāra vietnieki Leonīds Mankovs, Andrejs Cinis un Edgars Šneps, kuram turklāt štata vieta izveidota šogad un kura iecelšanu amatā konkursa kārtībā apšauba.
Vairāki darbu pametušie, kas nevēlas atklāt savu personību, laikrakstam gan atzina, ka arī no darba brīvprātīgi aizgājušajiem paraksts uz atlūguma panākts ar vadības mērķtiecīgām darbībām, darba apstākļus un gaisotni padarot neciešamus. Jūnijā kāds no darbiniekiem visā ministrijā anonīmi izplatījis skrejlapas, aicinot nepaciest valdošo situāciju. "Pietiek klusēt par pazemojumiem un apvainojumiem. Neļaujiet mazai JL karjeristu un diletantu saujiņai ņirgāties par sevi, savu darbu un valsti. (..) JL savās ministrijās uz nodokļu maksātāju rēķina dala visiem labi atalgotus amatus (..) Lai visi turētu muti, JL vadītajās ministrijās tiek masveidā pazemoti, ignorēti un represēti maksimāli daudz darbinieku. Piemēram, IZM 50% darbinieku tiek administratīvi sodīti. Kāpēc? Lai rastos totāla baiļu un nepretošanās atmosfēra (..) Katram departamenta direktoram ir jāatskaitās par dzēšgumiju, kuras vērtība ir divi santīmi, bet desmitiem tūkstošu latu aiziet algās "nezināmās frontes" darbiniekiem, kuri ir JL biedri. Vai nepietiek krāpties?! Tā ir nodokļu maksātāju nauda. Neklusēsim!" bija rakstīts uzsaukumā. Atskāršot skrejlapu izplatīšanu, vadība pat sarīkojusi izmeklēšanu, bet rakstītāju tā arī neatklāja, stāstīja kāda IZM darbiniece. 
V. Egle arī uzskata, ka pamatā atlaists politiskās (ne)piederības dēļ. Par centieniem ministriju padarīt par vienu vienīgu JL darba lauku viņš nešaubās. 
Viņš atzina, ka līdzīgi bijis arī laikā, kad ministrs bija JL biedrs Kārlis Šadurskis. "Bet, jo tālāk, jo trakāk. Agrāk to vismaz darīja tā apdomīgāk, smalkāk, bet tas, kas notiek tagad, ir ļoti atklāti un drakoniski," viņš atzina. Lēmumu par atlaišanu V. Egle ir pārsūdzējis un tiesas rezultātus gaidot gada beigās.
Noraida PCTVL ierosinājumu nepilsoņiem masveidā piešķirt pilsonībuLETA  09/29/05    Saeima ceturtdien noraidīja apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" ( PCTVL) Saeimas frakcijas sagatavoto likumprojektu, kas paredzēja paplašināt pilsoņu loku un piešķirt Latvijas pilsonību aptuveni 250 000 nepilsoņu. 
Saskaņā ar likuma projektu par Latvijas pilsoņiem varētu kļūt tie nepilsoņi, kuri dzimuši Latvijā un sasnieguši 60 gadu vecumu, kā arī nepilsoņi invalīdi. 
PCTVL deputāti uzskata, ka šādu likuma izmaiņu veikšana veicinātu sabiedrības integrāciju, turklāt nepilsoņi, iegūstot pilsonību, pilnā mērā baudīs politiskās, ekonomiskās un sociālās tiesības. 
Minētais likums varētu attiekties uz pusi Latvijas nepilsoņu - aptuveni 250 000 cilvēku. PCTVL piedāvāja likuma grozījumus ieviest no 2006.gada 1.novembra - pēc nākamajām Saeimas vēlēšanām. 
Saeimas Pilsonības likuma izpildes komisijas priekšsēdētāja Anta Rugāte (TP) šodien pauda viedokli, ka likumprojekta autori "ne tikai ignorē Latvijas vēsturi un to, ka pilsonība nav un nekad nevarēs būt tirgus, bet PCTVL grib iedibināt savu kārtību un noteikt, ka pilsonības iegūšana ir kolektīvs gājiens". 
Sieviešu tiesību aizstāvji aicina krimināli sodīt tos, kas pērk prostitūtu pakalpojumus 
Dita Arāja,  Diena  09/29/05    Ar vēlmi mazināt Latvijas kā seksa tūrisma zemes tēlu Latvijas nevalstiskās organizācijas (NVO), kam rūp sieviešu tiesību ievērošana, apvienojušās un Saeimai iesaka Krimināllikumā noteikt sodu tiem, kas pērk prostitūtu pakalpojumus. "Tikai tā var mazināt vardarbību pret sievieti," uzskata sieviešu resursu centra Marta valdes priekšsēdētāja Iluta Lāce, kas uzskata par nepieciešamu Latvijā prostitūciju pavisam aizliegt. NVO pārstāvji ir tikušies ar Saeimas deputātiem, no kuriem daži apsolījušies NVO priekšlikumu virzīt parlamentā. 
Patlaban valdības noteikumi paredz, ka prostitūta ir atbildīga, lai viņas darbā netiktu pārkāptas likumu normas, bet "cilvēks, kas pērk un ekspluatē otru, sodīts netiek, un seksa industrija plaukst", stāsta I.Lāce. Lai to mazinātu, viņasprāt, ir jāvēršas pret pieprasījumu un jāsoda seksuālo pakalpojumu pircēji. Atbalstu sieviešu tiesību cīnītājām izteikuši vairāki deputāti, starp viņiem Inese Šlesere (LPP), Ingrīda Circene (JL) un Pēteris Simsons (LPP). I.Circene, kas Saeimā vada Cilvēktiesību komisiju, pauž apņēmību Saeimā ar deputātu iniciatīvu virzīt likuma grozījumus par atbildības uzlikšanu prostitūtu pakalpojumu pircējiem, ja NVO pārstāves "pašas sameklēs un parādīs, kuros punktos un pantos ko grozīt". Tomēr viņa ir skeptiska pret ierosinājumu prostitūciju Latvijā aizliegt pavisam. "Nedomāju, ka aizliegšana dos labu rezultātu, jo visās valstīs tāda lieta pastāv," saka I.Circene. Viņasprāt, aizliedzot prostitūciju, seksuālo pakalpojumu sniedzējas "noies pagrīdē" un maskēsies, piemēram, aiz erotiskās masāžas pakalpojumu izkārtnes, taču to nekādi nevarēs kontrolēt. 
Tikmēr I.Lāce akcentē, ka prostitūtas darbs nav sieviešu brīva izvēle, bet gan vardarbība pret sievieti, un par seksuālo pakalpojumu sniedzējām sievietes visbiežāk kļūst nabadzības dēļ. Viņa akcentē — iestājoties Eiropas Savienībā, Latvija no seksa industrijas tranzītvalsts kļuvusi par mērķa valsti, un, ja tiks pieņemti NVO ieteiktie grozījumi, valdībai būs jādomā, kā tos realizēt dzīvē.

Jaunajā laikā pastiprinās iekšējā spriedze
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats,  NRA  09/30/05    Kaut arī partijas Jaunais laiks (JL) līderi publiski turpina apgalvot, ka vairāku kandidātu parādīšanās partijas vadītāja amatam organizācijai "dod jaunu elpu" un "palielina tās demokrātismu", no sarunām kuluāros izriet, ka JL elite faktiski sadalījusies trijās nometnēs – Einara Repšes atbalstītājos, Krišjāņa Kariņa dievinātājos un neitrālos nogaidītājos.
Nemieri ar līdzšinējā partijas vadītāja E. Repšes vadības stilu un personīgo dzīvi JL iekšienē aizsākās jau pavasarī. Nemierus nedaudz apslāpēja politiskā bula laiks – vasaras atvaļinājumu periods. Lai gan atklāti par spriedzi JL joprojām neviens neuzdrošinās runāt, līdz ar Krišjāņa Kariņa pagājušās nedēļas paziņojumu par gatavību kandidēt uz partijas vadītāja krēslu šīs partijas biedriem radusies nopietna dilemma, kura līdera pusē nostāties. JL Saeimas deputātiem un ministriem tas nozīmē izšķirties par savu nākotni, jo neviens no viņiem pēc gaidāmajām Saeimas vēlēšanām nevēlas izkrist no politiskās aprites, kas nodrošina arī labi apmaksātus amatus valdībā, valsts uzņēmumu un ostu padomēs un citur. 
Vieni jaunas elpas meklējumos savas cerības saista ar K. Kariņu. Citi turpretī šaubās, vai sabiedrībai iepriekš mazpazīstamais K. Kariņš, kurš turklāt ekonomikas ministra postenī sevi parādījis kā mazspējīgs vadītājs, spēs aizraut vēlētājus. 
Nervozitāte partijas iekšienē pamazām sāk izpausties arī plašsaziņas līdzekļos. Līdz šim par K. Kariņa atbalstītāju uzskatītais Rīgas mērs Aivars Aksenoks LTV raidījumā Simtais pants pat atļāvās pārmest K. Kariņam par neinformēšanu Rīgas siltuma likteņa jautājumos, kas citādi varēja kļūt par JL priekšvēlēšanu karogu. Tikmēr ierindas biedri reģionos ir neziņā par Rīgā notiekošo. Vairākums no viņiem jau tagad gatavi arī turpmāk atbalstīt E. Repši.
Lai gan oficiāli JL biedri izvairās par to runāt, neoficiālās sarunās pat pie partijas nepiederošu cilvēku klātbūtnē tiek uzskatīti viena vai otra grupējuma atbalstītāji. K. Kariņu kaismīgi atbalstot JL tagadējais ģenerālsekretārs Uldis Grava un bijušais ģenerālsekretārs Grigorijs Krupņikovs, Latvenergo padomes priekšsēdētājs Vilis Vītols ar saviem radiniekiem – meitu, Rīgas domes deputāti Lauru Bulmani un znotu, Ekonomikas ministrijas pārstāvi Rīgas brīvostas valdē Nikolaju-Sigurdu Bulmani – Saeimas deputāti Kārlis Šadurskis un Guntis Bērziņš, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete. Lai cik dīvaini tas būtu, K. Kariņu aktīvi atbalstot arī Sandra Kalniete, kura oficiāli nemaz nav partijas biedre, kaut gan organizācijas procesos visai aktīvu piedaloties. Citi avoti gan min, ka S. Kalniete pati būtu gatava kļūt par jauno partijas līderi, ja nākotnē tiktu atbalstīta Valsts prezidentes amatam.
Savukārt pie uzticamiem E. Repšes atbalstītājiem tiek minēti tieslietu ministre Solvita Āboltiņa, Saeimas deputāti Artis Kampars, Liene Liepiņa, Pauls Kļaviņš un Inguna Rībena, kā arī nesen vēl svārstīgo nometni pārstāvošais Tieslietu ministrijas parlamentārais sekretārs Edgars Jaunups. Kā nogaidītāju nometnes pārstāvji tiek saukti valsts ministri Jānis Reirs, Ainārs Latkovskis un citi.
Kuldīgas nodaļas vadītājs Normunds Zernis apgalvoja, ka par notiekošo partijā nav dzirdējis "pilnīgi neko". Viņa vadītā nodaļa par jaunumiem cerot uzzināt oktobra sākumā, kad uz nodaļas vadītāja pārvēlēšanu ieradīsies kāds no Rīgas. "Tad arī pieņemsim savu lēmumu, ar kuru acīmredzot dosimies uz kongresu," stāstīja N. Zernis. 
Talsu nodaļas vadītājs Andris Dedzis skaidroja, ka informācija par notiekošo pienāk, "taču pagaidām no kuluāriem. Pagaidām par kandidatūrām neko lēmuši neesam – katram ir savi plusi un mīnusi." Arī Liepājas nodaļas vadītājs Andris Grīnis stāstīja: "Par kandidātiem zinu tikai to, kas rakstīts presē. Oficiālas informācijas nav." Vaicāts, kuru kandidātu nodaļa sliecas atbalstīt, A. Grīnis teica: "Man grūti runāt par nodaļas pozīciju, bet man pašam ir skaidrs – partija bez Repšes nebūs partija." 
Saldus nodaļas pārstāve Ērika Bērziņa informēja, ka pie viņiem viesojies gan K. Kariņš, gan arī U. Grava, taču aģitācija par konkrētu kandidātu neesot bijusi. Saldenieki izvaicājuši, kas notiek partijā un kādēļ krītas tās reitingi. Limbažu nodaļas vadītājs Jānis Bakmanis, lai iegūtu informāciju, aicinājis ierasties U. Gravu. "Es nedomāju, ka mums būtu jāuztraucas par partijas reitingu krišanos. Mums būtu jābūt priecīgiem, ka tik ilgi esam noturējušies," viņš teica.
Sarunā ar Neatkarīgo U. Grava tieši neatklāja savas simpātijas pret kādu no kandidātiem, tomēr no atbildēm uz jautājumiem varēja secināt, ka ģenerālsekretārs sliecas atbalstīt partijas jauno elpu K. Kariņu. "Abi ir izcili kandidāti – Repše partiju ir izveidojis, Kariņš ir palīdzējis to attīstīt tālāk. Tas, ko, piedaloties partijas valdes un frakcijas sēdēs, esmu novērojis – šī ir ļoti draudzīga sacensība, kur neviena no pusēm neiziet uz asumiem, kas draudētu ar šķelšanos. Visi uzskata, ka partija ir vienota vēl vairāk. Man ir prieks, ka ir dažādi uzskati un nav vairs jābaidās tos izteikt, un par to nebūs dažādi sodi."
Vaicāts, vai tad agrāk kāds sodīts, U. Grava atbildēja: "Nē, bet cilvēki atklāti gan nerunāja, tāpēc ka bija viens partijas vadītājs, kura personība tika vairāk uzsvērta nekā partijas programma. Tagad visi jūtas ļoti atviegloti, ka mums ir bijusi atklāta saruna, kurā visi ir deklarējuši savu vienotību." 
Vaicāts, vai arī viņš ir to starpā, kuri uzskata, ka K. Kariņa kandidēšana partijā ienesusi jaunu elpu, U. Grava atbildēja: "Es esmu viens no tiem cilvēkiem, kuri uzskata, ka partijai sevi ir jāatjauno un ka mēs uz lauriem vairs gulēt nevaram. Nevaram nepamanīt to, ka atbalsts, kāds mums bija pirms trim gadiem, tagad ir slīdējis uz leju. Mēs esam izveidojuši stratēģijas grupu, kura pilnībā pārraksta partijas programmu. Tas ir atjaunošanās process. Šī būs viena jauna dinamiska partija, kura balstīta uz vecām pārbaudītām vērtībām." 
Vaicāts, vai taisnība, ka S. Kalniete ir JL biedre, U. Grava atbildēja: "Nē, bet mēs viņu labprāt redzētu mūsu partijas rindās. Viņa aktīvi jau piedalās mūsu partijas stratēģijas izstrādāšanā un ir ieinteresēta Jaunā laika darbā." Runājot par to, vai partijas reitinga lejupslīdē nav vainojami partijas vadītāja motocikli, meitenes un jahtas, kā arī padomnieks Dans Titavs, U. Grava teica: "Droši vien, lai šai partijai būtu atbalsts, vadītājam jābūt bez jebkādas šaubu ēnas. Ir jau labi, ka ir padomnieki, bet šis būs balsojums par Repši, Kariņu vai vēl kādu citu." U. Grava noliedza, ka uz kongresu varētu parādīties vēl trešais kandidāts.

Saimniecībā un biznesā…

Brīdina par kreditēšanas riskiem 
Zane Piļka,  Diena  09/24/05    Parādījušās pirmās pazīmes, kas varētu liecināt, ka līdz ar Latvijas banku parādnieku skaita palielināšanos varētu mazināties banku kredītportfeļa kvalitāte, norāda Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs. Viņš uzsver, ka banku aktīvā kreditēšanas politika ir viens no galvenajiem faktoriem, kas uztur iekšzemes pieprasījumu tik augstā līmenī. Tikmēr kredītiestādes draudus nesaskata un norāda, ka mājokļiem izsniegto kredītu apjoms vēl tuvu nav tam līmenim, kāds tas ir citās Eiropas valstīs. Savukārt valdība, kas, uzliekot nodokli hipotekārajiem kredītiem, varētu apjomus mazināt, norāda, ka pagaidām to darīt nav plānojusi — tas tiks darīts tikai ārkārtas situācijā.
Straujās hipotekārās kreditēšanas ietekmē valstī novērojams ļoti straujš nekustamo īpašumu cenu kāpums, norāda Latvijas Banka. "Šāda kreditēšanas un nekustamā īpašuma tirgus attīstība rada bažas, vai līdzšinējais ekonomikas izaugsmes temps uzturams arī turpmāk," skaidro Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs. Viņš atgādina, ka Latvijā lielie hipotekārās kreditēšanas apjomi stimulē jau tā spēcīgo iekšzemes pieprasījumu un atšķirībā no attīstītajām valstīm tieši kreditēšanas izaugsme ir viens no galvenajiem faktoriem, kas uztur augstu inflāciju. Pasaules prakse liecina, ka ilgstoši šāda situācija pastāvēt nevar un kreditēšanas tempam agrāk vai vēlāk jāsamazinās. Jo vēlāk tas notiks, jo potenciāli lielāka būs negatīvā ietekme uz valsts ekonomisko izaugsmi un netieši arī uz pašu banku sektoru. 
Rietumu banka, kura savā darbībā neliek uzsvaru uz mājokļu kredītiem, brīdina, ka Latvijas bankām būtu jāsāk satraukties par straujajiem hipotekārās kreditēšanas pieauguma tempiem. Rietumu bankas prezidents Maikls Broks aģentūrai BNS paudis, ka Latvijas bankām, kuras lielu daļu ienākumu gūst no hipotekārās kreditēšanas, vajadzētu domāt par risku diversifikāciju. Viņš arī paudis bažas, ka drīz Latvija sasniegs līmeni, ka iedzīvotāji vairs nespēs segt savas kredītsaistības, jo strauji aug gan degvielas, gan siltuma un pārtikas cenas. "Pat ja kāda atsevišķa banka apzinās, ka pašreizējais attīstības temps ilgākā laika posmā nav uzturams, tai nav pietiekamas motivācijas mainīt taktiku pirmajai, jo, konkurentiem nesekojot šim piemēram, bankas pozīcijas tirgū vājinātos," uzskata I.Rimšēvičs.
SEB Unibanka uzskata, ka tikai ap 2010.gadu mājsaimniecībām izsniegtie mājokļa kredīti sasniegs piesātinājumu. Savukārt Hansabanka aprēķinājusi, ka pēc trim gadiem hipotekāro kredītu apjoms Latvijā varētu būt aptuveni 6,5 miljardi eiro (4,5 miljardi latu).
Kreditēšanas tempi turpina pieaugt, augustā sasniedzot pēdējā laikā augstāko līmeni — virs 56%, līdz ar to palielinājies arī temps, ar kādu pieaug naudas daudzums apgrozībā, sasniedzot pēdējo gadu augstāko līmeni — 30%.

Tūkstošiem cilvēku sumina labākos rudzu maizes cepējus 
LETA  09/25/05    Šodien vairāki tūkstoši cilvēku ir pulcējušies Maizes dienu svinībās Brīvdabas muzejā.
Svētkus atklāja zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS), kurš uzsvēra, ka rupjmaize ir īpašs produkts, kas ir iecienīts ne tikai pašu mājās, bet arī nesis Latvijas vārdu pasaulē.
Roze sveica labākos rudzu maizes cepējus, kuri tika noskaidroti konkursā. Zelta medaļa par labāko rudzu klona maizi saņēma SIA "N.Bomja maiznīca Lielezers" par maizi "Alberts", sudraba medaļu ieguva "Valmieras maiznieks" par "Senču rupjmaizi", bet bronzas medaļu - Kuldīgas maizes ceptuve par "Arvīda rupjmaizi".
Savukārt labākās rudzu saldskābmaizes balvu saņēma "Hanzas maiznīcu" "Klasiskā saldskābmaize", sudraba medaļu šajā kategorijā ieguva SIA "Lāči" "Īstā saldskābmaize", bet bronzu - Raunas maiznīcas saldskābmaize.
Brīvdabas muzejā šodien ir iespējams iepazīties ar dažādu novadu maizes cepšanas tradīcijām un ticējumiem, ir iespējams iegādāties ne tikai dažādu veidu maizi, bet arī ābolus, medu un citas rudens veltes.
Maizes svētkus organizē Latvijas Maiznieku biedrība (LMB), un tie ir daļa no LMB pasākumu programmas rudzu maizes popularizēšanai. Maiznieku biedrība iepriekš norādīja, ka cilvēki vēlas uzzināt vairāk par rudzu maizi, taču publiski pieejamas informācijas par rudzu maizes nozīmi veselības uzturēšanā ir maz. 
Līdz šim LMB jau veikusi vairākus pasākumus maizes popularizēšanai - 1.septembrī Latvijas pirmklasnieki saņēma rudzu maizes kukuli kopā ar LMB izdoto bukletu, kurā skaidrota rudzu maizes labvēlīgā ietekme uz cilvēka veselību. Oktobrī LMB, sadarbojoties ar Veselības veicināšanas valsts aģentūru, apceļos desmit Latvijas pilsētas, kurās rīkos informatīvus seminārus.
LMB mērķis ir sadarbība ar Izglītības un zinātnes ministriju, lai vispārējās izglītības mācību programmās iekļautu informāciju par rudzu maizes labvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību. 

Apbūve paredzēta 54,8% Rīgas vēsturiskā centra teritorijas 
LETA  09/25/05    Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna trešā redakcija paredz apbūvi 54,8% Rīgas vēsturiskā centra teritorijas, aģentūru LETA informēja Rīgas domes Pilsētas attīstības departamenta sabiedrisko attiecību speciāliste Marija Ābeltiņa.
Apbūvējamajā teritorijā iekļauta arī pašreizējā apbūve. Pārējā teritorija ir publiskā ārtelpa, ieskaitot ceļus, ielu apstādījumus, krastmalu un ūdeņus.
Cik no pašreiz neapbūvētajām Rīgas vēsturiskā centra teritorijām plāns paredz apbūvēt, Pilsētas attīstības departamenta pārstāvji neatklāj.
Kā liecina informācija Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna trešās redakcijas paskaidrojuma rakstā, patlaban no plānā iekļautās 19 687 768 hektāru lielās platības, 18% aizņem ūdeņi, 17% - ielas un laukumi, 18% - jaukta dzīvojamā un darījumu apbūve, 11% - publiskā apbūve, 9% - darījumu apbūve, 10% - ražošanas un noliktavu apbūve, 5% - tehniskā apbūve, 7% - apstādījumi, 2% - ģimenes dārziņi un 4% - neizmantotās teritorijas.
Kā ziņots, Rīgas dome nodevusi sabiedriskajai apspriešanai Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna trešo redakciju. Tiek plānots, ka šī būs plāna galīgā redakcija, kura tiks apstiprināta kā pašvaldības saistošie noteikumi.
Plāna sabiedriskā apspriešana, kuras laikā iedzīvotāji var iesniegt savus priekšlikumus un ieteikumus, ilgs līdz 18.oktobrim.
Ar plānu var iepazīties Rīgas Rātsnama pirmā stāvā. 

Visplašāk kaņepes audzē ZemgalēLETA  09/25/05    Latvijā kaņepes pērn audzētas 57,16 hektāros platību, un visplašāk šis augs tiek audzēts Zemgalē, informēja Lauku atbalsta dienestā (LAD). 
Kā liecina LAD informācija par tā reģistrētajām platībām kaņepju audzēšanai 2004.gadā, Zemgales reģionālajā lauksaimniecības pārvaldē pērn ir reģistrēti 44,6 hektāri kaņepju platību. LAD Ziemeļaustrumu pārvaldē reģistrēti deviņi hektāri kaņepju platību, Ziemeļvidzemes pārvaldē - 3,44 hektāri, Lielrīgas - 0,1230 hektāri. Nedaudz kaņepes audzētas arī Ziemeļkurzemē. 
Kā aģentūrai LETA atzina LAD Zemgales pārvaldes vecākā referente Rita Kučinska, ar katru gadu kaņepju audzēšanas platības Zemgalē pieaug. Ir tādas saimniecības, kas kaņepes audzē vienu gadu un pēc tam pārtrauc. Tāpat ir daudz lielu saimniecību, kuras katru gadu palielina platības kaņepju audzēšanai. 
Kaņepju audzēšanai LAD Zemgales reģionālajā lauksaimniecības pārvaldē pieteikušas aptuveni desmit saimniecības, no kurām trijās kaņepes tiek audzētas salīdzinoši lielās platībās. Savukārt pārējās saimniecībās šis augs tiek audzēts ne vairāk kā 0,1-0,2 hektāros. 
Pēc speciālistes teiktā, saskaņā ar Ministru kabineta (MK) noteikumiem Latvijā atļauta kaņepju audzēšana sēklu un šķiedras ieguvei. Proti, zemes īpašniekiem vai nomniekiem atļauts audzēt kaņepes tikai ar mērķi iegūt kaņepju sēklas un kaņepju šķiedru. Latvijā kaņepes pamatā tiek audzētas sēklas ieguvei, lai ražotu eļļu un kaņepju sviestu. 
Tāpat valdības noteikumi paredz, ka kaņepju sējumi ir jāierīko atklātā laukā. Šos augus nedrīkst audzēt segtajās platībās - siltumnīcās vai zem plēves seguma. Šāds nosacījums paredzēts, jo slēgtajās platībās ir labvēlīgs mikroklimats, lai audzētu kaņepes ar augstu narkotisko vielu saturu. Turpretim atklāti lauki tam nav piemēroti. 
Kā norādīja Kučinska, lai sāktu audzēt kaņepes, vispirms ir jānāk uz LAD attiecīgo reģionālo lauksaimniecības pārvaldi un jāreģistrējas. Potenciālajam kaņepju audzētājam pieteikumā ir jānorāda, kādā platībā kaņepes tiks audzētas, kādas šķirnes sēkla tiks izmantota un kur šī sēkla tiks pirkta. 
Pēc LAD Zemgales pārvaldes speciālistes teiktā, ir dažādas kaņepju sēklas šķirnes. Latvijā netiek audzētas tādu šķirņu kaņepes, kuras satur narkotiskās vielas tādā apmērā, lai no tām varētu pagatavot narkotiskas vielas. 
Pēc potenciālā kaņepju audzētāja pieteikuma saņemšanas tiek aizpildīta reģistrācijas kartīte trīs eksemplāros. Viens šāds eksemplārs tiek izsniegts kaņepju audzētājam, otrs - atrodas attiecīgajā LAD pārvaldē, bet trešais tiek nosūtīts rajona kriminālpolicijai. Tas tiek darīts, lai policija būtu informēta un lai legālajiem kaņepju audzētājiem, kas kaņepes audzē sēklu un šķiedras ieguvei, nebūtu nekādu problēmu ar tiesībsargājošajām iestādēm, skaidroja Kučinska. 
Kā norādīja LAD pārstāve, vismaz reizi gadā LAD pārbauda kaņepju sējumus un ieraksta rezultātus kaņepju audzētāja reģistrācijas kartītēs. "Mūsu kompetence ir sākot ar kaņepju iesēšanu līdz novākšanai," skaidroja LAD speciāliste, norādot, ka tas, kur iegūtās kaņepju sēklas un šķiedra tiek realizēta, nav LAD kompetencē. Ja tiek pārkāpti MK noteikumi, tad tas ir Kriminālpolicijas jautājums. 
Kučinska atzina, ka pirms vairākiem gadiem kādam zemniekam radās problēmas ar policiju, jo viņš LAD reģionālajā pārvaldē nebija reģistrējis savas kaņepju platības. Policija iznīcinājusi visus zemnieka kaņepju sējumus un vēl piemērojusi naudas sodu. Tagad zemnieks katru gadu cītīgi piesakās pārvaldē kaņepju audzēšanai. 

Aploksnēs izmaksā miljonus
Ilze Šteinfelde,  NRA  09/26/05     Aptuveni 40 procenti no būvniecības tirgū nodarbinātajiem strādā nelegāli.
Nepārliecinošā cīņa ar nelegālo nodarbinātību ir radījusi bumeranga efektu – šobrīd legālajā būvniecības darba tirgū tikpat kā nav pieejams darbaspēks, jo tam ir izdevīgāk strādāt nelegāli. Arī darba devējam nav ne pozitīvas, ne negatīvas motivācijas neizmantot legālu darbaspēku.
Lai gan būvkompāniju vadības atzīst, ka nelegālā nodarbinātība un aplokšņu algas rada lielas problēmas ne tikai nozarei, bet visai valstij kopumā, paust savas domas par šo tematu lielākā daļa Neatkarīgās aptaujāto būvkompāniju nevēlējās. Viens no drosmīgākajiem, kurš pats rosināja šo tematu, SIA Montāžnieks D ģenerāldirektors Dainis Dobelis Neatkarīgajai atzina, ka par ēnu ekonomikas esamību Latvijā var pārliecināties katrs, kaut vai tikai iepazīstoties ar oficiālo informāciju. 
"Statistikas dati liecina, ka valsts sfērā strādājošiem pēc nodokļu nomaksas vidējā alga ir 190 latu, privātos uzņēmumos strādājošiem – 
150 latu. Man nevilšus rodas jautājums – kāpēc pie valsts iestāžu kadru daļas durvīm nestāv darba meklētāju rindas. Patiesībā situācija ir pretēja. Lielākoties speciālisti valsts darbu izmanto tikai kā pieredzes gūšanas placdarmu, lai pēc tam iekārtots kādā privātā uzņēmumā," skaidroja 
D. Dobelis. "Mani kā pilsoni uztrauc ne tikai tas, ka valsts gadā zaudē miljoniem latu, ko varētu gūt nodokļos, bet arī tas, ka uz statistikas datiem, kas neatbilst patiesībai, tiek būvēta nākotne, pieņemti valstiski svarīgi lēmumi."
Pēc D. Dobeļa teiktā, nodokļus ieinteresēti nemaksāt ir nelieli privāti uzņēmumi, kuri izmanto daudz darbaspēka un piedāvā pakalpojumus privātajam sektoram. 
"Interese to darīt ir acīmredzama, jo, nemaksājot nodokļus par darbinieku, iespējams paaugstināt peļņu, ko var vai nu iebāzt kabatā, vai izmantot konkurences cīņā, piemēram, samazinot pakalpojuma cenu. Pieņemot, ka uzņēmumā strādā 100 cilvēku, kuri saņem mēnesī apmēram 300 latu, valstij gadā nodokļos būtu jāiegūst 270 000 latu. Bet, ja alga ir tikai 150 latu, tad arī nodokļos jāmaksā uz pusi mazāk. Manuprāt, 135 000 latu ir pietiekami liela nauda, lai uzņēmuma īpašniekam vai vadītājam rastos interese šo naudu izmantot citiem mērķiem, nevis samaksāt valsts budžetā. Ja uzņēmuma apgrozījums ir 2 miljoni latu, tad nesamaksātie 135 000 latu ir 7 procenti. Tātad nodokļus nemaksājošs uzņēmums ir par 7 procentiem konkurētspējīgāks nekā godīgi strādājošais," skaidroja 
D. Dobelis. Viņš jokoja, ka šajā situācijā vinnētājs ir aplokšņu ražotājs, savukārt zaudētāji ir valsts un tās iedzīvotāji – ārsti, skolotāji, šodienas un rītdienas pensionāri, kā arī uzņēmēji, kas godīgi maksā nodokļus. 
Līdz šim pasīvi apkarotā nelegālā darbaspēka izmantošana un straujš būvniecības nozares pieaugums ir galvenais iemesls, kāpēc saasinājies jautājums par milzīgu darbaspēka deficītu Latvijas būvniecības tirgū. 
"Ņemot vērā, ka kopējais nelegālā būvniecības tirgus apjoms ir vismaz 40 procenti, arī nelegālajā tirgū nodarbināto skaits ir vismaz 40 procenti. Savukārt Latvijas darbaspēka aizplūšana darba meklējumos nebūt nav galvenais iemesls, kāpēc šāda situācija ir radusies," secina būvkompānijas Latvijas energoceltnieks (LEC) valdes priekšsēdētāja vietnieks Pēteris Dzirkals. Tieši pēdējā gada laikā arī LEC asi izjūt atbilstošas kvalifikācijas strādnieku deficītu.
"Izvērtējot esošos soda mērus, jebkurš uzņēmējs secina, ka tā saukto melno brigāžu izmantošana un sods par šo likumpārkāpumu ir finansiāli daudz izdevīgāks nekā likuma normu ievērošana un nodokļu nomaksa. Pat vēl vairāk – soda naudas apjoms, kas tiek piespriests vainīgajam uzņēmumam, zināmā mērā pat stimulē pārkāpt likumu. Piemēram, saskaņā ar VDI datiem šogad naudas sodus saņēmuši 155 darba devēji par kopējo summu 11,5 tūkstoši latu. Tātad – katram sodītajam darba devējam šis pārkāpums izmaksājis aptuveni 74 latus. Pirms diviem gadiem veicām aprēķinus, ka valsts ik gadu zaudē aptuveni 100 miljonus latu tikai tāpēc, ka nav spējusi sakārtot būvniecības tirgu! Savukārt, ja parēķina ēnu ekonomikas nodarītos kaitējumus valstij kopumā, tad šis skaitlis jau tuvotos miljardam!" sašutis teica P. Dzirkals.
Speciālisti prognozē algu pieaugumu valstī
LETA  09/26/05    Turpinoties ekonomikas izaugsmei, arī nākamgad algas Latvijā varētu pieaugt par 12% līdz 15%, secinājusi personālvadības risinājumu kompānija SIA "Fontes Latvija". Kompānija veikusi kārtējo Latvijas atalgojuma pētījumu, kurā apkopota informācija par laika posmu no pērnā jūlija līdz šā gada jūlijam. Kā šodien žurnālistiem prognozēja uzņēmuma padomes priekšsēdētājs Kaspars Kauliņš, algu pieaugums Latvijā neapstāsies, kamēr nesasniegs Eiropas Savienības valstu vidējo līmeni. Pēc Kauliņa domām, tam būs nepieciešami vairāk nekā septiņi gadi. 
"Pērn, kad atalgojums pieauga vidēji par 10,1%, uzņēmumu vadītāji prognozēja, ka šogad algas pieaugs par 7,1%, tomēr reālais algu pieaugums kopš 2004.gada vidus izrādījās vairāk nekā divas reizes lielāks - vidēji par 16,2%. Līdzīgs pieaugums varētu sekot arī nākošgad," norādīja Kauliņš. 
Uzņēmums šādu pētījumu veic katru gadu, kopš šīs personālvadības risinājumu kompānijas izveidošanas 1996.gadā. Kopš "Fontes" veic pētījumus, algu pieaugums valstī vienmēr bijis straujāks nekā inflācija. 
Pētījums rāda, ka visstraujāk algas gada laikā augušas kvalificētiem strādniekiem - līdz 22%. Mazkvalificētiem strādniekiem algas pieaugums bijis vidēji par 11%, bet vēl lēnāk algas augušas atbalsta funkciju jeb administratīvajos amatos. 
Pētījumā secināts, ka augstākā un vidējā līmeņa vadītāji vidēji saņem no 2,5 līdz pat četrām reizēm vairāk nekā kvalificētie strādnieki, kas savukārt pelna 1,5 reizes mazāk par speciālistiem. Latvijā joprojām lielākās algas ir informācijas tehnoloģiju un finanšu jomā strādājošajiem. 
"Fontes" speciālisti secinājuši, ka algu izlīdzināšanās starp Rīgu un pārējo Latviju tik drīz vēl nav gaidāma, jo algas reģionos pieaug tikai nedaudz straujāk nekā Rīgā. Kopējais algu pieaugums Rīgā bijis 18%, bet reģionos - 19,5%. 
Lai arī šogad nedaudz ir samazinājusies atšķirība starp vīriešu un sieviešu saņemto atalgojumu, sievietēm algas vidēji ir par 10% mazākas nekā vīriešiem. 
Kopš 2000.gada "Fontes" veic arī augstākā līmeņa vadītāju atalgojuma pētījumu. Tajā šogad piedalījās 56 uzņēmumi. Pētījums rāda, ka augstākā līmeņa vadītāju atalgojums pēdējā gada laikā pieaudzis par 12%, kas liecinot, ka kopumā zemāka līmeņa darbinieku algas Latvijā aug straujāk. 
"Fontes" pētījumā piedalījās 140 uzņēmumi, kas pārstāv biznesa nozares un aptver 35 000 strādājošo. Apkopota informācija par atalgojumu 40 amatu saimēs dažādos līmeņos. Kā norādīja Kauliņš, pētījums aptver 5% no visām darba vietām valstī. 
"Fontes" pētījums neaptver mežistrādes un būvniecības nozares, no kurām bijusi niecīga uzņēmumu interese piedalīties pētījumā un stāstīt par atalgojuma sistēmu. Pēc Kauliņa domām, tas varētu būt saistīts ar ēnu ekonomiku un aplokšņu algu īpatsvaru šajās nozarēs. 
"Fontes Latvija" ir viena no vadošajām personālvadības risinājumu kompānijām, kas konsultē uzņēmumus atalgojuma sistēmu ieviešanā un reorganizācijā, veic motivācijas pētījumus un augstākā līmeņa vadītāju atlasi. 
Lielie maksā lielas algas
Inga Balode,  NRA  09/29/05
Fontes Latvija pētījums liecina – pēdējā gada laikā atalgojums Latvijā audzis vidēji par 16 procentiem.
Gan mazos, gan vidējos, gan lielos uzņēmumos, kas savā nozarē ir tirgus līderi, kopš pagājušā gada jūlija darbinieku atalgojums visvairāk audzis kvalificētajiem strādniekiem, konkrēti, par 22 procentiem. Tagad šie speciālisti saņem vidēji 350–450 latus mēnesī.
T. s. administratīvajiem darbiniekiem – grāmatvežiem, sekretārēm, personāla atlases speciālistiem – atalgojums audzis salīdzinoši vismazāk (+10%). Arī augstākā līmeņa vadītāju algas augušas lēnāk (+12%) nekā kvalificētu strādnieku algas, liecina personāla vadības risinājumu kompānijas Fontes Latvija jaunākais, pēc kārtas devītais atalgojuma pētījums. Tajā aptaujāti dažādu nozaru tirgus līderi – 140 uzņēmumi, kuros ir vairāk nekā 35 000 strādājošo jeb aptuveni 5% no visiem Latvijā strādājošajiem. Informācija apkopota 40 amatu saimēs. Vairāk nekā 600 latu vērtajā pētījumā apkopotas ziņas par augsta un vidēja līmeņa vadītāju, dažādu speciālistu, sekretāru, grāmatvežu un citu amatu darbinieku atalgojumu vairumtirdzniecībā, finanšu pakalpojumu jomā, ražošanā u. c. – pavisam 16 nozarēs. Diemžēl datu par mežrūpniecību, kokapstrādi un būvniecības nozari ir maz. Šo nozaru uzņēmēju atteikšanos piedalīties pētījumā Fontes Latvija eksperti skaidro ar lielo pelēkās ekonomikas sektoru.
Pētījuma autori norāda, ka pēdējā gada laikā atalgojums Latvijā audzis vidēji par 16%, lai arī pērn paši uzņēmēji šim gadam prognozējuši atalgojuma pieaugumu tikai par aptuveni 7%.
Atbildot uz jautājumu, kuru nozaru speciālisti saņem lielākas algas, Fontes Latvija pētījumu grupas vadītājs Aksels Minders norāda, ka grūti izcelt kādu amatu – par pāris procentiem liekākas algas nekā citi speciālisti saņemot informācijas tehnoloģiju un finanšu eksperti. "Dažādu nozaru speciālisti tagad mēnesī saņem par 14% vairāk nekā aptuveni pirms gada, piemēram, informācijas tehnoloģiju speciālisti mēnesī saņem vidēji 500 latus. savukārt mazkvalificētu strādnieku atalgojums audzis par 11% vidēji līdz 200 latiem mēnesī," informē A. Minders.
Fontes Latvija pētījuma autori norāda, ka pēdējā gada laikā atalgojums reģionos pieaudzis par 1,5% straujāk nekā Rīgā, taču joprojām dažādu departamentu un nodaļu vadītāji Rīgā pelnot pat līdz 55% vairāk nekā reģionos, savukārt speciālisti un vidējā līmeņa vadītāji Rīgā esot vidēji par 40% labāk atalgoti nekā ārpus galvaspilsētas strādājošie. Arī mazkvalificēto strādnieku atalgojums Rīgā esot vidēji par 18% lielāks nekā citur Latvijā. 
Pētījumā secināts, ka sievietes saņem vidēji par 10% mazāku atalgojumu nekā vīrieši.
Fontes Latvija padomes priekšsēdētājs Kaspars Kauliņš uzsver, ka Eiropas Savienībā (ES) atalgojums vidēji pieaug lēnāk nekā Latvijā, kas ir nabadzīgākā ES valsts, proti, par 4,2–4,6% gadā, taču ir vairākas reizes lielāks nekā Latvijā pašreiz. K. Kauliņš prognozē, ka atalgojums Latviją varētu sasniegt ES līmeni pēc septiņiem vai astoņiem gadiem, ja vien uzņēmumi spēšot strādāt efektīvi.
K. Kauliņš uzsver, ka arvien lielāka vērība jāpiegriež darbinieku motivācijai ilgtermiņā. Latvijā populārākas esot īstemiņa labumu un atvieglojumu sistēmas, piemēram, prēmijas, kopīgi atpūtas pasākumi, dāvanas un mobilo telefonu rēķinu apmaksa, veselības apdrošināšana, apmaksātas sporta nodarbības. Turpretim attīstītajās rietumvalstīs lielāks akcents tiekot likts uz ilgtermiņa labumu un atvieglojumu sistēmu, piemēram, dzīvības apdrošināšanu, dalību pensiju fondos, darbinieku iespēju kļūt par uzņēmuma līdzīpašniekiem u. c. 
Fontes Latvija eksperti uzsver, ka atalgojuma tempa pieaugums liercina gan par to, ka trūkst kvalificētu speciālisti un inženiertehnisko darbinieku, gan arī par to, ka uzņēmumi strādā efektīvāk. Lai izturētu atalgojuma skrējienu līdzi inflācijai, uzņēmējiem nākšoties daudz vairāk domāt par sava darba efektivitātes palielināšanu un darba samaksas sistēmas sakārtošanu. 
***
Atalgojums Rīgā
amata grupa; vidēji, latos 
grāmatvedis 400 
sabiedrisko attiecību speciālists 600 
finanšu speciālists 650 
Avots: Fontes Latvija atalgojuma pētījums
Lembergs pērn bijis pelnošākais uzņēmējsDELFI  09/28/05    Ventspils pilsētas mērs Aivars Lembergs kā arī “Parex” bankas vadītāji Valērijs Kargins un Viktors Krasovickis pērn bijuši vadošie starp tiem uzņēmējiem, kuru īpašumā esošie uzņēmumi guvuši lielākos ienākumus, raksta “Dienas bizness”. 
Pirmo vietu žurnālista Lato Lapsas veidotajā topā ieņem Lembergs. Viņš pērn galvenokārt no kapitāldaļām uzņēmumā “LSF Holdings”, kura peļņa pagājušajā gadā sasniegusi 11 milj. latu, un no uzņēmuma “VB Holdings”, kura peļņa pērn bija 7,9 miljoni latu, guvis 8,33 milj. latu peļņu. 
Otrajā vietā ar 7.82 milj. latu ir “Parex” bankas valdes priekšsēdētājs Valērijs Kargins. Lielāko daļu viņa ienākumu veidojuši ienākumi no daļām “Parex” bankā (44%), AS “Parex” (30,82%) un “Parex apdrošināšanas kompānija” (50%). 
Trešjā vietā ierindojies lielākais “Parex” bankas akcionārs Viktors Krasovickis ar 7.81 milj. latu lielu peļņu. 
7.69 milj. latu nopelnījis Ventspils uzņēmējs Oļegs Stepānovs, bet nākamā pelnošāko uzņēmēju topā ir Jolanta Aukšmukste, kurai pieder SIA “LS Invest” un “Jelgavas cukurfabrikas” kontrolpakete. Viņa nopelnījusi 4,38 milj. latu. 
Pelnošo uzņēmēju piecinieku noslēdz Valērijs Maligins - SIA “Olmafarm” (AS “Olainfarm” kontrolpaketes turētājs) īpašnieks, kurš pērn guvis 4.24 milj. latu peļņu. 
Topā iekļuvuši arī Venstpils uzņēmējs Olafs Berķis, lielākais “Aizkraukles Bankas” akcionārs Oļegs Fils, kā arī bankas valdes priekšsēdētājs Ernests Bernis, un cukura vairumtirdzniecības uzņēmuma “Lex-U” īpašnieks Uldis Aukšmuksts. 
Pelnošāko uzņēmēju saraksts veidots pēc uzņēmumu gada pārskatu informācijas. Ņemtas vērā tikai tās uzņēmumu daļas, kas tieši pieder uzņēmējiem kā fiziskām personām un reģistrētas Latvijā. 
Akceptē nākamā gada valsts budžeta projektuDELFI  09/29/05    Valdība ceturtdien ārkārtas sēdē akceptēja 2006.gada valsts budžeta projektu, kurā kā nozīmīgākās prioritātes izvirzītas sabiedrības sociālā stāvokļa uzlabošana, veselības aprūpes sistēmas sakārtošana, sociālās sistēmas stiprināšana, izglītības kvalitātes veicināšana un zinātnes attīstība, integrācija Eiropas Savienībā un NATO, kā arī tieslietu un iekšlietu sistēmu stiprināšana. 
Valdības nosauktajām prioritātēm paredzēts atvēlēt 296,78 milj. latu. Valdība cer, ka parlaments nākamā gada budžeta projektu galīgajā lasījumā varētu pieņemt 20.oktobrī. 
Vislielākais papildu finansējums - 40 milj. latu - paredzēts valsts programmai "Valsts aizsardzība, drošība un integrācija NATO". Piecus miljonus latu valdība budžetā rezervējusi iespējamā NATO valstu vadītāju sammita rīkošanai Rīgā. 
33,1 milj. latu valdība piedāvā atvēlēt pedagogu darba samaksas palielināšanai, 31,1 milj. latu - veselības aprūpei, 30,8 milj. latu - valsts autoceļu fondam, 13 milj. latu - zinātnes attīstībai. 
12 milj. latu paredzēts atvēlēt - iekšlietu sistēmas darbinieku algu paaugstināšanai un atvaļinājuma pabalstu izmaksai, bet 9,2 milj. latu iecerēts atvēlēt valsts pārvaldes institucionālās kapacitātes nodrošināšanai. 
Septiņus milj. latu nākamgad plānots novirzīt valsts siltumapgādes sektora programmai, 6,7 milj. latu - akcīzes nodokļa par dīzeļdegvielu atmaksāšanai zemniekiem, 6,4 milj. latu - tiesnešu, tiesu darbinieku, prokuroru, prokuratūras darbinieku atalgojumu palielinājumam. 
5,6 milj. latu nākamgad paredzēts novirzīt - minimālās mēneša darba algas paaugstināšanai no 80 uz 90 latiem, piecus milj. latu - valsts mērķdotācijām pašvaldībām dzīvokļa jautājumu risināšanai un dzīvojamo telpu atbrīvošanas pabalstam. 
Vēl piecus milj. latu paredzēts novirzīt valsts un pašvaldību institūcijām jauno klasifikāciju ieviešanai, 4,8 milj. latu - programmatūras licenču pirkšanai, nomai, regulārai atjaunošanai. 
3,3 milj. latu iecerēts atvēlēt bērna piedzimšanas pabalsta palielināšanai, 2,8 milj. latu - valsts atbalsta programmai novadu infrastruktūras attīstībai, 2,7 milj. latu - ārstniecības personu vidējās darba samaksas palielināšanai, 2,2 milj. latu - naftas produktu rezervju valsts daļas izveidei un uzglabāšanai un citiem mērķiem. 
Valsts pamatbudžeta ieņēmumi nākamajam gadam prognozēti 2,38 miljardu latu apjomā, bet izdevumi - 2,6 miljardi latu. Salīdzinot ar šā gada plānu, pamatbudžeta izdevumi nākamgad tiek prognozēti par 420,9 miljoniem latu jeb par 19,3% lielāki. 
Budžeta ieņēmumu prognozes ir tuvu maksimālai robežai, atzīst finanšu ministrs. Vairāk tās palielināt neesot iespējams, jo tad varētu būt bažas, ka nodokļu ieņēmumu prognozes varētu netikt izpildītas. Spurdziņš piebilda, ka Valsts ieņēmumu dienestam nākamgad būs "ļoti jāsaspringst". 
2006.gadā pašvaldību budžeta ieņēmumi tiek prognozēti 879,5 miljonu latu apmērā, kas salīdzinājumā ar šā gada novērtējumu ir par 12,7% vairāk. Prognozēts, ka pašvaldību pamatbudžetu ieņēmumi 2006.gadā būs 806,9 miljoni latu, kas ir par 13,3% vairāk, nekā sagaidāms šogad. Pašvaldību speciālo budžetu ieņēmumi nākamgad plānoti 72,6 miljonu latu apmērā. 
Nākamā gada budžets ir veidots, pieņemot, ka iekšzemes kopprodukts nākamgad pieaugs par 7,5%, bet gada vidējā inflācija būs 4,5%. 
Plāno noteikt, ka valsts un pašvaldības īpašumu varēs pārdot tikai izsolēs 
LETA  09/29/05    Ekonomikas ministrija (EM) ir sagatavojusi likuma grozījumus, kas paredz noteikt, ka turpmāk valsts un pašvaldības īpašumu varēs pārdot tikai izsolēs, aģentūru LETA informēja EM Sabiedrisko attiecību nodaļā.
Grozījumos plānots noteikt, ka valsts un pašvaldības īpašuma objektu pārdošanā turpmāk nevarēs izmantot privatizācijas paņēmienu - īpašuma pārdošanu piedāvājuma konkursā.
Likumprojektā noteiktās personas savas pirmpirkuma tiesības varēs izmantot par cenu, kas noteikta izsolē.
EM skatījumā, īpašuma pārdošana izsolē izslēdz subjektīvismu īpašuma vērtības noteikšanā, tādējādi no īpašuma pārdošanas tikšot gūti lielāki ieņēmumi, ko valsts vai pašvaldības varēs novirzīt tautsaimniecības attīstībai un valsts pārvaldes funkciju veikšanai, tajā skaitā sociālajām vajadzībām.
Grozījumi likumā "Par valsts un pašvaldību īpašuma objektu privatizāciju" iesniegti starpinstitūciju saskaņošanai. 

Sadalīta lielo uzņēmumu privatizācija    
Juris Paiders, Ilze Šteinfelde  NRA  09/30/05     Gandrīz visi privatizējamie valsts uzņēmumi ir pelnošākās akciju sabiedrības Latvijā
Izskatās, ka valdības koalīciju veidojošās partijas vienojušās, kā patronēs lielo uzņēmumu privatizāciju: TP rūpēsies par Rīgas siltumu, JL – par Latvenergo, LPP – par airBaltic.
Paziņojumi par lielo uzņēmumu iespējamo privatizāciju vai pārdošanu sevišķi aktīvi tiek izplatīti pēdējā laikā. Šāda steiga, iespējams, izskaidrojama ar nākamajām Saeimas vēlēšanām. Tās notiks jau pēc gada – 2006. gada 7. oktobrī. 
Satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) pirms pusgada prognozēja, ka airBaltic tiks privatizēta līdz gada beigām, un arī aizvakar pauda līdzīgu domu, paziņojot, ka valstij piederošo šā uzņēmuma akciju pārdošana ir tikai laika jautājums. 
Patlaban valstij pieder 52,6% akciju (valsts kapitāldaļu turētāja ir Satiksmes ministrija), savukārt Skandināvijas aviokompānijai SAS pieder 47,2% akciju. 
Līdz vakardienai Privatizācijas aģentūra (PA) nebija saņēmusi ierosinājumu privatizēt airBaltic, Neatkarīgajai apliecināja PA sabiedrisko attiecību speciāliste Aiga Pelāne.
Tāpēc, visticamāk, A. Šlesera prognozes nepiepildīsies, tomēr valdība varētu pieņemt politisku lēmumu. Interesi palielināt sev piederošo daļu Latvijas aviosabiedrībā aprīlī pauda Skandināvijas aviosabiedrība SAS. A. Šlesera padomnieks sabiedrisko attiecību jautājumos Reinholds Pelše Neatkarīgajai atzina, ka pagaidām no SAS nav saņemts nekāds oficiāls dokuments par viņu vēlmi privatizēt Latvijas lidsabiedrību. 
Pagaidām nav oficiāli izpausta arī iespējamā summa, par kādu varētu tikt privatizēta airBaltic valsts kapitāla daļa, neoficiāli minēta 11–21 miljons latu, taču, vai šī summa ir adekvāta, R. Pelše nevarēja komentēt.
Satiksmes ministrs vēl uzsvēra, ka, ņemot vērā otra aviokompānijas akcionāra SAS veiktos ieguldījumus, valsts var zaudēt kontrolpaketi uzņēmumā. 
A. Šlesers uzskata, ka valdībai nav jādarbojas aviācijas biznesā, tādēļ nav nepieciešams arī turpmāk būt airBaltic akcionāriem. Līdzīgu viedokli par Rīgas siltumu pirms divām nedēļām pauda premjers Aigars Kalvītis (TP). Neatkarīgā jau rakstīja, ka Ministru kabinets nolēmis pārdot Rīgas siltuma valsts daļu. Kā iespējamo pārdošanas summu Rīgas domnieks Jānis Karpovičs minēja 21 miljonu latu. Pirms tam bija izskanējušas arī krietni iespaidīgas summas – pat 100 miljoni latu. Ekonomikas ministrijai ir jāizstrādā iespējamie pārdošanas modeļi par Rīgas siltuma valsts daļu. 
Koalīcijā esošā ZZS līdz šim nav izrādījusi vēlmi patronēt kāda lielā uzņēmuma privatizāciju.
ZZS priekšsēdētājs Augusts Brigmanis Neatkarīgajai skaidroja, ka partija nav izvirzījusi uzņēmumu privatizāciju par pašmērķi vai kādas konkrētas partijas prioritāti. Tomēr ZZS atbalstīja Rīgas siltuma valsts daļu pārdošanu.
"Esam atvērti sarunām par to uzņēmumu privatizāciju, kuri labāk tiktu apsaimniekoti un dotu lielāku labumu valstij kā privāti uzņēmumi un ja valstij piederošās kapitāldaļas tiek neefektīvi apsaimniekotas. Neatkarīgi no tā, vai uzņēmums atrodas Rīgā vai kādā citā Latvijas vietā. Mēs esam aizvērti sarunām par to uzņēmumu privatizāciju, kurus esam vienojušies nenodot privatizācijai, piemēram, Latvenergo, Latvijas valsts meži," skaidroja A. Brigmanis. 
Īstenībā ministri rīkojas, balstoties uz vadības deklarāciju, ko pieņēma pagājušā gada 1. decembrī: sastāda to uzņēmumu sarakstu, uz ko neattieksies privatizācija par sertifikātiem, un tie ir Ventspils nafta, airBaltic, Lattelekom, LMT, Rīgas siltums. Visi šie uzņēmumi ir Lursoft izveidotajā Latvijas pelnošāko uzņēmumu sarakstā. Visvairāk pērn nopelnījis LMT – 54,66 miljonus latu, Lattelekom – 33,46 miljonus latu. Arī Rīgas siltuma peļņa pārsniedz 1 miljonu latu. 
***
Fakti
Valstij piederošo akciju daļa
Lattelekom – 51% 
LMT – 28% 
Rīgas siltums – 49%, 
Air Baltic Corporation – 52,28%.
airBaltic darbība
Akciju sabiedrība Air Baltic Corporation jeb airBaltic dibināta 1995. gadā. 
Latvijai pieder 52,6% akciju, savukārt Skandināvijas aviokompānijai SAS – 47,2% akciju. 
airBaltic pagājušajā gadā strādāja ar 850 000 latu zaudējumiem, bet aviosabiedrības apgrozījums pērn bija 51,6 miljoni latu, kas ir par 54% vairāk nekā 2003. gadā. 
Pagājušajā gadā pārvadāti 589 288 pasažieri, kas ir par 75% vairāk nekā 2003. gadā. 
Patlaban airBaltic flotē ir septiņas Boeing 737-500 un septiņas Fokker 50 tipa lidmašīnas
Avots: airBaltic

Kultūrā…

Būtiski par trimdu 
Rimands Ceplis, speciāli Dienai  09/24/05    Juris Rozītis. Displaced Literature. Images of Time and Space in Latvian Novels Depicting the First Years of the Latvian Postwar Exile. Stockholm: Stockholm University, 2005, 313 lpp.
Šī ir Stokholmas universitātes paspārnē uzrakstīta doktora disertācija par trimdā tapušajiem latviešu romāniem, kuros attēloti pirmie pēckara gadi jaunajās mītnes zemēs. Tās autors ir 1951.gadā Londonā dzimušais, Austrālijā bērnību pavadījušais un tagad Stokholmā mītošais Juris Rozītis. Viņš Latvijā pazīstams kā režisors un 1995.gadā publicētā romāna Kuņas dēls autors, kura tekstos vienmēr bijusi tik nepieciešamā ironijas deva un analītisks domas gājiens. Daļu no disertācijas secinājumiem, kura rakstīt sākta 1999.gadā, var lasīt arī latviski, piemēram, Daugavpilī un Liepājā rīkoto starptautisko zinātnisko konferenču materiālos. Tagad šis angliski rakstītais pētījums iekļauts grāmatas vākos kā disertācija Pārvietotā literatūra. Pasakas žanrs, naratoloģija un trimdas romāns — tās ir šķiedras, kas caurauž Jura Rozīša darbošanos ar un ap literatūru, un nav auglīgi mēģināt tagad norādīt, ka viņa jaunrade un akadēmiskā pētniecība būtu krasi nodalāmas kā atšķirīgi domāšanas vai rīcības modeļi.
20.septembrī aizstāvētās Jura Rozīša disertācijas vadītāja bija Baiba Kangere, oponente — Vieda Skultāne. Vērtēšanas komisijā arī Benedikts Kalnačs. Šī ir piektā Stokholmas universitātē aizstāvētā disertācija, kurā aplūkoti ar latviešu valodu un literatūru saistīti fenomeni. Taču tikai pirmā, kurā analizēts apjomīgais latviešu trimdas romānu klāsts. Iepriekš rakstītās un par labām atzītās tapušas 80.gados. Trīs no tām sarakstītas vācu, viena — angļu valodā. To autori: Aleksandra Eiche, Irēna Dunkele, Aija Janelsiņa–Priedīte un Konstance Kļava. 
Nozīmīgs pats notikums — fakts, ka šāda disertācija uzrakstīta. Jo, skatot trimdas literatūras pētniecību kontekstā, redzams, ka tās izzināšanai veltītu un aizstāvētu disertāciju vēl joprojām ir gaužām maz. Ievērības cienīgākais veikums ir Latvijas Universitātē aizstāvētā Ingunas Daukstes–Silasproģes informatīvi bagātā disertācija Latviešu literārā dzīve un latviešu literatūra bēgļu gados Vācijā 1944—1950, kas 2002.gadā tika izdota arī izdevniecībā Zinātne. Vēl patīkami daudzsološs ir Evas Eglājas–Kristsones topošais promocijas darbs par kultūras sakariem starp trimdas un Padomju Latvijas rakstniekiem.
Jura Rozīša disertācijā Pārvietotā literatūra ir aptverts un vienkopus analizēts milzīgs trimdā sarakstītu romānu daudzums, aplūkotas izmaiņas šo romānu laiktelpā, veikta trimdas romānu klasifikācija pēc attēlotā laikmeta un vides, kā arī uzrādītas ar romāna žanru saistītas neskaidrības un problēmas. 
Trimdas jēdzienā ietilpst vismaz divi atšķirīgi vērtējoši skatījumi uz laiku un telpu, jo trimdinieks nonāk zemē, kuru nepazīst, un nespēj arī aizmirst to zemi, kuru bijis spiests pamest. Tāpēc jaunās un atstātās zemes laiks un telpa veido sarežģītas korelācijas starp pagātni, tagadni, nākotni un rada izmaiņas rakstnieku pasaules uzskatos. Proti, trimdas romāni uzrāda atšķirības starp Latviju un jauniegūtajām ASV, Kanādu, Lielbritāniju, Austrāliju, Franciju, Zviedriju, Vāciju, Brazīliju un citām zemēm. Līdz ar to Jura Rozīša disertācija uzskatāma gan kā latviešu literatūru, gan Latvijas vēsturi izzinošs pētījums, gan kā socioloģisks teksts, kurā uzrādītas daudzas jauno mītnes zemju klimata, sadzīves, sabiedrības un pilsētu detaļas. Vienojošā izjūta attieksmē pret vēl jauno telpu, kuru iespējams uzlūkot vien salīdzinājumā ar pamesto jeb zaudēto, ir atsvešinātība. Uz to norāda ne tikai romānu nosaukumi, kuros bieži ietverts vārds "svešs", bet arī nemitīgi veidotais kontrasts starp to, kas bijis, un to, kas tagad. Jo trimdinieki pārsvarā nonāk pilsētās, kurās maz līdzīgā ar Rīgu, kur nu vēl Latvijas laukiem. Svešajā vidē tiek lietota sveša valoda, un tās lietotāji nesaprot trimdinieku bēdustāstus vai arī, uzklausījuši tos, iesaka, ka vajadzējis taču izsaukt policiju. Jauna un sveša ir ne tikai vide, bet arī laiks — tā ir pēckara gaisotne, kurā nākas iedzīvoties DP nometņu un kara šausmas redzējušajam trimdiniekam. Trimdas romāni fiksē šīs izmaiņas laika skatījumā — dzīve norisinās pagātnē un nākotnes ilgās, savukārt tagadne pārtop par vienmuļu tukšumu. Tāpēc, no vienas puses, nākotne tiek uzlūkota kā brīdis, kad būs iespēja atgriezties Latvijā, bet, no otras — tas ir laiks, kad trimdinieks adaptēsies modernajā pasaulē un sasniegs trīs būtiskas lietas — viņam būs darbs, māja un automašīna. Romāni par pirmajiem pēckara gadiem trimdā uzrāda arī psiholoģiskās sajūtas un kultūras atšķirības — salīdzinājumā ar Latviju jaunā zeme tiek vērtēta kā prasta, nepieņemama vai eksotiska, tāpēc vide tiek papildināta ar atpazīstamiem atribūtiem. Tā tiek maksimāli latviskota. Un izmaiņas vai neizbēgamā integrēšanās notiek tikai vēlāk, jau ar otro un trešo trimdas paaudzi. To uzrāda arī kardinālāki un eksperimentālāki meklējumi trimdas latviešu prozā, kur nu jau kā klasiķus var piesaukt Ilzi Šķipsnu, Tālivaldi Ķiķauku, Gunti Zariņu…
Blakus Jāņa Andrupa, Vitauta Kalves, Rolfa Ekmaņa un Intas Miškes Ezergailis angliski sarakstītajām grāmatām, Jura Rozīša disertācija ir nākamais respektablais pētījums, kurā labā angļu valodā analizēta latviešu literatūra. Ar to atšķirību, ka Juris Rozītis, rakstot par literatūru, centies sakārtot arī XXgs. vidus latviešu tautas vienas daļas kolektīvos pārdzīvojumus. Ne velti Jānis Krēsliņš, rakstot par Jura Rozīša disertāciju, uzskata to par iespējami nozīmīgāko zinātnisko darbu angļu valodā par latviešu trimdas pasauli, kas attīstījās pirmajos pēckara gados. Tāpēc atliek vien cerēt uz latviešu saprātu un gribasspēku, kas mudinās būt ieinteresētiem, lai šis pētījums tiktu izdots Latvijā.

Izstādes
Maija Rudovska,  NRA  09/26/05
- Šovakar galerijā Istaba tiek atklāta gleznotājas Līgas Ķempes personālizstāde Gleznas un telefongrāmata. 
- Galerijā Bonhans.S trešdien plkst. 17.00 tiks atklāta grafiķa Raita Zvirbuļa personālizstāde Oforti par… . R. Zvirbulis beidzis Latvijas Mākslas akadēmijas rūpnieciskās mākslas nodaļu, pašlaik viņš strādā pie savas disertācijas tēmas un pasniedz Baltijas Krievu koledžā. Mākslinieks visu mūžu bijis uzticīgs grafikas tehnikām, sevišķu interesi veltot ofortam. R. Zvirbulim ir trīs mīlestības, kuras tiek realizētas viņa darbos – Rīga, Latvijas muižas un pilis un Berlīne. Personālizstāde šoruden ir kā dāvana sev un grafikas cienītājiem autora 50 gadu jubilejā. 
- Rīgā Nordeķu muižas parkā (Kurzemes priekšpilsēta, Buļļu iela 16) līdz 30. septembrim notiek akmens tēlniecības simpozijs. Simpozija iniciatīva pieder Nordeķu muižas apsaimniekotājam Artūram Ozoliņam, kurš ar šo radošo notikumu vēlas ieinteresēt sabiedrību par tepat līdzās esošajām kultūrvēsturiskajām vērtībām un reizē arī radīt jaunu, visiem pieejamu mākslas kolekciju. Simpozija radošo vadību uzņēmies tēlnieks Pauls Jaunzems. Simpozijā aicināti piedalīties mākslinieciski spēcīgi tēlnieki no Latvijas un citām valstīm, kuri desmit dienās spētu radīt augstvērtīgus darbus tieši parka videi. Simpozijā piedalās Pauls Jaunzems, Igors Dobičins, Andris Vārpa, Ojārs Feldbergs, Ronalds Jaunzems, Mindaugs Navaks no Lietuvas, Ians Ņūberijs no Ziedrijas, Bjerne Lūnross no Somijas, Izumi Mijazava no Japānas. 
- Latvijas Fotogrāfijas muzejs piedāvā iepazīties ar Daigas Kalniņas (1966) izstādi Gadsimtu mija. D. Kalniņa jau vairāk nekā desmit gadu ir aktīvi saistīta ar fotogrāfiju – gan rīkojot personālizstādes (kopā bijušas 11), gan darbojoties kā foto žurnāliste. Šoreiz izstādes attēlu kolekcija stāsta par vidi un cilvēkiem Austrumlatvijas novados. Gadsimtu mijā tverti pārmaiņu laika kontrasti, ritmi un noskaņas, zīmes un simboli. To vidū mitoloģiskie pārmaiņu pavadoņi – plūdi un ugunsgrēki, kas izjauc un aizslauka veco kārtību. Nemanāms fons – nemainīgās Latvijas vērtības un tradīcijas, kurās aizvien uzstājīgāk ielaužas svešais, radot rūpi par apdraudētību atšķirīgajam. 
- Rīgas Porcelāna muzejā apskatāma Māra Subača izstāde Māksla porcelānam. Māris Subačs ir beidzis Latvijas Mākslas akadēmijas grafikas nodaļu. Viņa darbi porcelānā aizsākās kādā simpozijā Latvijas Mākslinieku savienības starptautiskajā mākslas un izglītības centrā Zvārtavas pilī, kur mākslinieks pirmo reizi pamēģināja savus domu graudus realizēt porcelānā. Melnbaltie darbi ir mēģinājums savienot domu, ko var pateikt ar vārdiem, un mākslu, ko vārdos izteikt nevar.
Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/27/05     Nacionālā teātra direktors viesojas Valkā. Šodien, pēc Valkas pilsētas domes priekšsēdētāja Venta Armanda Kraukļa ielūguma, Valkā viesojas Latvijas Nacionālā teātra (LNT) direktors Viesturs Rieksts. Viņš izvērtēs iespēju Valkā rīkot Nacionālā teātra viesizrādes jau šoziem, kā arī tiks apspriesti plāni par plašāka mēroga pasākuma ar vairākām izrādēm rīkošanu nākamvasar.
- Kā jūtas simfonija. Šodien J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā pulksten 10 sākas latviešu simfoniskās mūzikas gadam veltīta konference Latviešu simfoniskā mūzika 1880–2005. Piedalās Dagmāra Beitnere, Arnolds Klotiņš, Georgs Pelēcis, Jānis Kudiņš, Mihails Zeliņskis, Zane Prēdele, Terēze Zīberte. Pulksten 14 – saruna par tēmu Kā jūtas simfonija mūsdienu sabiedrībā, bet pulksten 19 – svētku koncerts Latviešu simfoniskā mūzika.
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/29/05
- Dzejas dienas Valkā. Šodien pulksten 18 Valkas pilsētas bibliotēkā novadnieces, dzejnieces un dramaturģes Velgas Kriles 60 gadu jubilejai veltīts Dzejas dienu pasākums Dzejas mīlestībai rudens krāsas... Piedalās Anda Līce, Jānis Elsbergs un Pēters Brūveris.
- Pirmizrāde Skatuvē. Sestdien pulksten 19 neatkarīgajā teātrī Skatuve pirmizrāde – Ievas Melgalves lugu Metāls iestudējis Latvijas Kultūras akadēmijas režijas maģistrantūras students Varis Klausītājs. Pagājušajā gadā Nacionālajā lugu konkursā jauniešiem adresēto lugu kategorijā Metāls ieguva pirmo godalgu, bet pēc darba publiskā lasījuma šā gada maijā – arī teātra mākslas profesionāļu atzinību. Tagad tapis iestudējums ar Latvijas Mākslas akadēmijas Scenogrāfijas nodaļas studentes Rutas Bīriņas vizuālo noformējumu, Riharda Gulbja skaņas dizainu un aktieru – Gundara Grasberga, Danas Lāces, Mārtiņa Liepas, Ingas Siliņas – piedalīšanos.- Eduarda Veidenbauma dzimšanas diena. Svētdien pulksten 14.30 Liepas pagasta Kalāčos dzejnieka Eduarda Veidenbauma 138. dzimšanas dienas svinības. Piedalīsies E. Veidenbauma prēmijas laureātes Anda Līce un Aina Karele, kā arī citi dzejnieki, aktieri un mūziķi.
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/30/05    
- Helēna Demakova radio diskusijā. Šodien pulksten 13.30 Latvijas Radio 4 – Doma laukums diskusija, kurā piedalās Neatkarīgās komentētājs Viktors Avotiņš, kultūras ministre Helēna Demakova un Igors Vatuļins (Čas). Raidījumu vada Valentīna Artjomenko.
- Latvija Gēteborgas Grāmatu un bibliotēku gadatirgū. Vakar Gēteborgā sākās un līdz 2. oktobrim notiks ikgadējais Gēteborgas Grāmatu un bibliotēku gadatirgus – viens no nozīmīgākajiem kultūras pasākumiem Ziemeļvalstīs, kas notiek jau 20 gadus. Šā gada galvenā tēma ir mūsu kaimiņu – lietuviešu – literatūra. Grāmatu un bibliotēku gadatirgū dažādās diskusijās, semināros, priekšlasījumos piedalīsies 40 lietuviešu rakstnieki, dzejnieki, arī vēsturnieki un politiķi. Latviju gadatirgū pārstāvēs literatūras kritiķe un žurnāla Karogs redaktore Ieva Kolmane, prozaiķe un VKKF valdes locekle Nora Ikstena, dzejniece, prozaiķe un žurnāla Rīgas Laiks redaktore Inese Zandere, dzejniece Liāna Langa.
- Latviešu mūzika Japānā. 23. septembrī Tokijā izskanēja divi starptautiskā projekta Latviešu mūsdienu mūzika koncerti, kuros kompozīcijas un ērģeļmūzikas programmā mūzikas cienītāji varēja noklausīties L. Garūtas, K. Lāča, J. Karlsona, S. Selgas, G. Šmites, A. Tumševicas skaņdarbus un R. Jermaka ērģeļcikla Planētas pasaules pirmatskaņojumu.Zelta karieti nedabūja, sodu gan 
Anna Rancāne,  Diena  09/29/05    Pirmoreiz Latvijas vēsturē pie atbildības saukti pilskalna izpostītāji. Apšauba, ka no vainīgajiem izdosies piedzīt piespriestos 34 000 latu.
No senā latgaļu pilskalna Babravščinā Krāslavas rajona Svariņu pagastā maz kas palicis pāri. Apkārtnes iedzīvotāji ar skumjām atceras stāvo uzkalnu meža vidū, kura vietā tagad ir ar buldozeru izrausta un neseno lietavu izbrucināta dziļa bedre, kur vandaļi neveiksmīgi meklējuši pilskalnā it kā apslēpto zeltu. Krāslavas rajona tiesa postītājus sodījusi ar nosacītu cietumsodu, viņiem būs jāsamaksā 34 000 latu valstij par nodarītajiem zaudējumiem. Kā domā Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas (VKPAI) vadītāja vietnieks Jānis Asaris, tas ir būtisks precedents, kas varētu atturēt kādu senās mantas kārotāju, taču šis gadījums liecina arī par elementāru vēstures zināšanu trūkumu sabiedrībā.
Par posta darbiem, kas izdarīti Babravščinas pilskalnā, inspekcijai šopavasar paziņojis vietējais mežsargs. Ar buldozeru nostumta un aprakta pilskalna galvenā vērtība — ap 40 cm biezais kultūrslānis, kurā slēpjas pagātnes liecības. Inspektoriem izdevies savākt dažas māla trauku lauskas un dzīvnieku kaulus. Vainīgos policijai izdevies noskaidrot dienas laikā, jo buldozera īpašnieks pastāstījis, kas un kāpēc viņu nolīdzis šajos posta darbos. Izmeklēšanā puiši paskaidrojuši, ka pilskalnā meklējuši bagātības, kuras it kā norādījis ekstrasenss, taču, kad neko nav izdevies atrast, kalnu pametuši. Kā Dienai pastāstīja Krāslavas prokuratūras prokurore Aija Zeltāne, pieprasot soda mēru, tika vērtēts nodarījuma smagums un tas, ka vainīgie savu rīcību nožēlojuši. Piemērojot Krimināllikuma 55.pantu, Genadijam Bogrecam, Genadijam Ložkinam, Jurijam Jurčenko un Aigaram Ļoļānam piespriesta nosacīta brīvības atņemšana uz pusgadu ar pārbaudes laiku uz gadu, uzdodot maksāt arī VKPAI civilprasībā pieprasīto summu. Tiesā puiši teikuši, ka nav zinājuši, ka posta vēstures pieminekli, jo pie pilskalna neesot bijis nekādas norādes. "Mēs tīšām šādas plāksnītes pie visiem pilskalniem un senkapiem neliekam, lai vēl vairāk nemudinātu uz rakņāšanos. Ja viņi nezināja, ka tas ir arheoloģijas piemineklis, kāpēc tad tieši šeit nolēma rakt?" jautā VKPAI Krāslavas rajona inspektore Dzintra Bukeviča. 
Vietējais iedzīvotājs Vasilijs Lesjuks Dienai stāsta, ka pie pilskalna abi ar radinieku gājuši sēņot. "Kurgāns te bija skaists, mans brāļadēls visu laiku runāja, ka te esot zelta kariete aprakta, bet es gan viņam teicu, ka ne velna te nav. Ja jau kas vērtīgs te būtu bijis, boļševiki sen uzraktu," spriež Vasilijs. 
Pēc vēstures pētnieka Ernesta Brastiņa aprakstiem Babravščinas pilskalns bijis ilgstoši apdzīvots jau kopš I gs. pirms mūsu ēras un, iespējams, līdz pat m.ē. V—VII gadsimtam. Tik senā latgaļu apmetnē arheologi varētu atrast māla trauku lauskas, dzīvnieku kaulus, pavardu ogles un citus atradumus, kam vairāk ir izzināšanas vērtība. "Tik lielu mantu, kas būtu jāmeklē ar buldozeru, Latvijas pilskalnos nav, nemaz nerunājot par zeltu," saka J.Asaris. Viņš atzīst, ka no nopostītā pilskalna vēl ir saglabājies ap 30% kultūrslāņa, kas arheologiem būtu jāizpēta, bet pārējā pilskalna daļa jāsakopj. To varētu izdarīt, ja tiktu atgūta civilprasībā pieprasītā summa, kas aprēķināta, ņemot vērā citos šāda laika pilskalnos atrasto senlietu kopējās vērtības, taču inspekcija atzīst, ka cerības to saņemt ir mazas, jo tikai viens no vainīgajiem strādā Rīgā, pārējie trīs oficiāli nestrādā nekur. Nikolaju P., kuru puiši uzdevuši kā nozieguma organizētāju, policija joprojām meklē. 
Pilskalnu postīšana, meklējot bagātības un ieročus, Latvijā varētu būt ieviesusies no Baltkrievijas un Kaļiņingradas apgabala, kur barbariski tiekot izpostīti senkapi. Kā domā J.Asaris, lai pasargātu Latvijas pilskalnus no vandaļiem, daudz varētu darīt zemes īpašnieks, taču Dz.Bukeviča stāsta, ka pilskalnu saimnieki bieži mainoties, piemēram, tagadējais Babravščinas zemes īpašnieks dzīvo tālu un pat nav zinājis, ka uz viņa īpašuma ir pilskalns. Turklāt pilskalns nemaz neesot tik izdevīgs īpašums, jo uz tā, piemēram, nedrīkst izzāģēt mežu, ko nereti patvaļīgi izdarot. Ja īpašuma tiesības ir noformētas zemesgrāmatā, par pilskalna zemi var saņemt zemes nodokļa atlaides, taču visai bieži zemes ierīkotāji šo faktu nemaz nefiksē papīros. 
"Pēc šīs tiesas es sapratu, ka daudzi cilvēki vispār neapzinās, kāda vērtība ir zudusi. Ja arī inspekcijai izdotos saņemt kompensāciju, pilskalnu kā kultūrvēsturisku vērtību atgūt vairs nevarēs," saka Dz.Bukeviča.
***
Pilskalni Latvijā
Latvijā ir ap 470 valsts aizsardzībā iekļautu pilskalnu, no tiem ap 100 atrodas Krāslavas rajonā
Arheoloģiskā izpēte notikusi ap 50 pilskalnos
Pilskalna pazīmes — stāvinātas nogāzes, plakana virsma, vaļņi vai grāvji, kultūrslānis

Citādā ziņā...

Pie Burtnieku ezera grib veidot akmens laikmeta piedzīvojumu centru 
Evija Hauka,  Diena  09/25/05    Lielākajā seno apbedījumu vietā Ziemeļeiropā, kas atrodas pie Burtnieku ezera, iecerēts izveidot vērienīgu akmens laikmeta muzeju. Valmieras rajona padome Eiropas Reģionālajā attīstības fondā (ERAF) iesniegusi projekta pieteikumu, kura kopējais investīciju apjoms ir vairāk nekā pusotra miljona latu. Plānots, ka 75% piešķirs ERAF, 512 000 latu līdzfinansēs rajona pašvaldība. Muzeju iecerēts izbūvēt līdz 2008.gadam.
"Pašlaik nekas neliecina, ka Burtnieku ezera krastā ir pasaules mēroga vērtības, tas drīzāk līdzinās izrakņātām tranšejām," stāsta Valmieras rajona padomes attīstības daļas vadītāja Ieva Nikoleta Dāboliņa. XX gs. sākumā atklātajā kapulaukā atrodami apbedījumi no VII gadu tūkstoša p.m.ē. Arheoloģiskie izrakumi ļāvuši izsekot apbedīšanas tradīciju un rituālu maiņai piecos gadu tūkstošos. Pašlaik apzināti 317 apbedījumi, eksperti uzskata, ka ezera krasti vēl glabā daudz noslēpumu. 
Projekta koncepcijas autori iecerējuši ar digitālo mediju un informācijas tehnnoloģiju palīdzību radīt muzeju, kurā apmeklētājiem vissenākos laikus būtu iespēja baudīt ar visām maņām –– redzi, dzirdi, tausti, garšu un ožu. Piemēram, 30—50 metru garā līkumotā akmens labirintā, pa kuru vietām varēs pārvietoties rāpus, atklāsies akmens laikmeta cilvēku dzīve, darbnīcās varēs malt graudus un iegūt uguni. Tēlnieks Matiass Jansons un arhitekts Gundars Vērpe iesaka muzeju veidot kā arhitektūras brīnumu, pamatojoties uz zinātnieku atklājumiem.

Salacgrīvā noticis nakts sēņotāju čempionātsDELFI  09/25/05    Sestdien, 24. septembrī, nenoplicinātas meža teritorijas saimniecībā Kraukļi Salacgrīvā notika Pasaules Dabas Fonda (PDF) rīkotais 3. nakts sēņošanas čempionāts, ziņo fonda pārstāvji. 
Pasākumā bija aicināti piedalīties fonda domubiedri un atbalstītāji. 
„Sēnēm būt Latvijas mežos,” skanēja pasākuma himna. Roberts Gobziņš dalībniekiem deva norādījumus un aizsardzību pret nomaldīšanos un mežā nejauši sastaptiem aļņiem. Siltumu no Āfrikas saules izdziedāja Los Amigos. 
Uz starta punktu devās ap simt cilvēku, sadalījušies 20 komandās. Desmitos vakarā, pilnīgā tumsā un mežā PDF direktors Uģis Rotbergs deva startu 3. nakts sēņošanas čempionātam. Skanot skaļām ovācijām un pūšot līdzpaņemtajās svilpēs, dalībnieki pazuda mežā un drīz vien tikai mītiskas bateriju gaismiņas liecināja par viņu klātbūtni. 
Neskatoties uz vietējo iedzīvotāju un skeptiski noskaņoto atbraucēju prognozēm, komandas stiepa no meža pilnus grozus ar dažnedažādām sēnēm. Dalībnieki piedzīvojumu mežā aprakstīja kā nebijušu, satraucošu. Katra komanda izvēlējās savu čempionāta taktiku. Citi iedegās īstā sacensību garā un piepildīja līdzpaņemtos grozus, citiem svarīgāka šķita naksnīgā pastaiga mežā un drošsirdīgākie pat devās biezoknī bez gaismekļiem. 
Pirms pusnakts visas komandas atgriezās no meža un kompetentā žūrija izvērtēja grozu saturu. Žūrijas sastāvā – PDF direktors Uģis Rotbergs, laikraksta diena komentētājs Pēteris Strautiņš un Marta Bite. Grand Prix par visvairāk salasītajām sēnēm ieguva žurnāla Privātā Dzīve komanda Zupā tārpi. 
Īpašas balvas par komandas vizuālo tēlu ieguva Visi karostas cietumnieki, Makovices un Saules tārpi. Labākās komandas nosaukuma titulu ieguva Bez Kārļa, kas vienu no biedriem – Kārli – bija atstājuši mājās. Balvas tika pasniegtas nominācijās – Labākā groza plūdlīnija, Labākais starts, Labākā filozofija, Labākā sēņu kolekcija, Lielākā sēne u.c. Tā kā visi izrādīja drosmi, dodoties naktī mežā, tādēļ īpašas balvas un atzinību ieguva visi. 
Sēņošanā piedalījās komandas: “Sēņu bieds”, “Eži”, “Purva pingvīni”; “Trockis un Buharins”, “Vecās bekas”, “Tukšais grozs”, “Nemoki mani”, “Komanda 1” un “Komanda 2”, “Copy banda” u.c. 
Akcijas mērķis – pievērst sabiedrības uzmanību meža daudzveidīgajām vērtībām, procesiem un norisēm mežā. Kokmateriāli nav vienīgais, ko mums var sniegt mežs. Daba, ogas, sēnes, pastaigas, putnu dziesmas, svaigs gaiss, tīrs ūdens – cilvēkam nepieciešamāks par izcirtumu. 
Tomēr, lai novērtētu ierasto un šķietami pašsaprotamo, nepieciešams uz to palūkoties no neparasta skatpinkta. Aplūkojot mežu tumsā – kabatas baterijas šaurajā gaismas starā. Ieklausīties kā mežs elpo, sajust tā rudenīgo smaržu. “Domā plašāk!” – PDF sauklis. 
PDF Latvijā darbojas kopš 1991. gada. Tā valdes locekļi ir Jānis Loze, Vita Tērauda un Ēriks Stendzenieks. Organizācija ir brīva no politiskās ietekmes, pārstāv tikai un vienīgi dabas intereses. Kā citur pasaulē, arī Latvijā fondam ir svarīgi lūkoties uz cēloņiem un reaģēt uz aktuālām parādībām. iet roku rokā ar jaunākajiem atklājumiem zinātnes jomā. PDF aktīvi strādā pie sabiedrības apziņas veidošanas. 
Kas saindējis Lielupes ūdeni — vides speciālisti plāta rokas 
Evija Hauka, Guntis Bojārs,  Diena  09/27/05    "Cukurfabriku esam apgriezuši otrādi, bet neko neesam atraduši," atzīst Jelgavas vides pārvalde
Līdakas, plauži, raudas un vēži vairs nemaz nevairās cilvēka — bēgot no bezgaisa, tie cilā virs ūdens purnu, un drosmīgākie izmisīgi cenšas nokļūt krastā — šādu dramatisku ainu vienā no Latvijas lielākajām upēm Lielupē atstāsta vides inspektori un makšķernieki, kas novērojuši, kā ūdens iemītnieki cīnās ar pēkšņajiem apstākļiem. Vietās, kuras bezgaisa ūdens ir pametis un aizgājis tālāk, krastos mētājas beigtas zivis un augšpēdu apmetušies vēžveidīgie. 
Aptuveni pirms 10 dienām šādu zivju slāpšanu, pati to atzīstot, bija izraisījusi Jelgavas cukurfabrika, taču speciālisti norāda — toreiz vaina bija dabiskajos notekūdeņos. Tagad tiek pieļauts, ka ūdens masu, kas virzās pa Lielupi Rīgas līča virzienā, iespējams, saindējusi kāda ķīmiska viela. 
Valsts vides speciālisti pagaidām nezina, kas tā ir, taču piesardzības dēļ brīdina neizmantot pārtikā Lielupē makšķerētās zivis. Pagaidām arī nav zināms, vai vielas, kas izraisa zivju slāpšanu, tuvākajās dienās izkliedēsies vai sadaloties turpinās radīt skābekļa badu, skaidro Vides dienesta ģenerāldirektors Vilis Avotiņš. Viņš tomēr nenoraida iespēju, ka problēmas izraisījis cukurbiešu skalošanas saduļķojums, tāpēc pārbaudes Jelgavas cukurfabrikā turpināsies, lai gan Jelgavas reģionālās vides pārvaldes direktors Hardijs Verbelis Dienai sacīja, ka cukurfabrika jau pamatīgi pārbaudīta un nekas nav atrasts.

Latvijā būs astoņzīmju tālruņa numuri 
LETA  09/27/05    Ministru kabinets šodien apstiprināja telekomunikāciju astoņzīmju numerācijas koncepciju, kas paredz mobilo tīklu numerāciju paplašināt ar ciparu "2" un fiksēto tīklu numerāciju - ar ciparu "5".
Astoņciparu numerāciju varēs atvērt un izmantot paralēli esošajai numerācijai no nākamā gada 1.maija. Paredzamais pārejas periods uz astoņciparu numerācijas shēmu varētu ilgt aptuveni divus līdz divarpus gadus.
Koncepcija paredz, ka līdz nākamā gada 1.maijam tiks atvērti numerācijas indeksi "20XXXXXX", "21XXXXXX", "22XXXXXX", "23XXXXXX", "24XXXXXX", "27XXXXXX", kopā - seši miljoni numuru. Vienlaikus paredzēts rezervēt numurus "25XXXXXX" un "26XXXXXX" esošo mobilo tīklu numuru pārslēgšanai.
Gada līdz pusotra gada laikā numuri "28XXXXX", "29XXXXX" tiks atbrīvoti vai pārslēgti uz astoņciparu numuriem "528XXXXX", "529XXXXX".
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijai (SPRK) uzdots veikt nepieciešamos grozījumus atļaujās numerācijas resursu izmantošanai komercdarbībai. Savukārt elektronisko sakaru komersantiem būs jāpārskata un jāgroza starpsavienojuma līgumi, kā arī regulāri jāīsteno savu abonentu un lietotāju informēšanas kampaņas.
Pirmajā pārejas posmā, kas varētu ilgt līdz nākamā gada 1.maijam, paredzēts veikt sagatavošanās darbus, sākt informēšanas kampaņas, kā arī atbrīvot pārejai nepieciešamos numurus. Šajā posmā paredzēts noteikt precīzu pārejas kārtību un termiņus, kā arī grozīt nacionālo numerācijas plānu.
Valsts institūcijām un elektronisko sakaru komersantiem būs jāsagatavo visi nepieciešamie informatīvie materiāli un jāuzsāk abonentu un pakalpojumu lietotāju informēšana par pāreju uz slēgto astoņciparu numerācijas shēmu.
Elektronisko sakaru komersantiem pirmajā posmā būs jāveic komersantu telefonu tīklu infrastruktūras projektēšana, elektronisko sakaru pakalpojumu, kas saistīti ar numerācijas izmantošanu, optimizācija, norēķinu sistēmu pilnveidošana.
Otrajā pārejas posmā, kas varētu ilgt sešus mēnešus, paredzēts mobilajos tīklos paralēli izmantot gan septiņciparu, gan astoņciparu numerāciju.
Elektronisko sakaru komersantiem būs, savstarpēji vienojoties, jānodrošina iespēju sastādīt astoņciparu numurus un jāuzsāk darbi pie numuru reālas maiņas, paplašinot ar ciparu "2" priekšā septiņciparu numerācijas indeksus - "55XXXXX", "58XXXXX", "59XXXXX". Operatoriem varēs arī pārslēgt tiem piešķirtos septiņciparu numerācijas indeksus "6XXXXXX" uz "26XXXXXX".
Pārejas periods beigsies brīdī, kad tiks pārtraukta septiņciparu numerācijas "55XXXXX", "58XXXXX", "59XXXXX" un, iespējams, arī "6XXXXXX" izmantošana mobilajos tīklos, papildus nodrošinot automātiskos atbildētājus, kas informēs zvanītājus par izmaiņām.
Trešajā posmā mobilo sakaru operatori pārslēgs numurus "6XXXXXX" uz astoņciparu numerācijas shēmu "26XXXXXX", bet ceturtajā posmā - numurus "8XXXXXX" un "9XXXXXX" uz astoņciparu numuriem "28XXXXXX" un "29XXXXXX".
Savukārt fiksēto sakaru operatori uzsāks pārslēgšanu uz astoņciparu numerācijas shēmu, izmantojot indeksu "5XXXXXXX".
"Lattelekom" uzdots līdz 2007.gada 1.maijam atbrīvot numurus "28XXXXX" un "29XXXXX", vai pārslēgt tos uz astoņciparu numuriem "528XXXXX", "529XXXXX".
Neģeogrāfiskos bezmaksas un maksas pakalpojumu numurus "80XXXXX/90XXXXX" paredzēts mainīt uz astoņciparu numuriem, nesadalot procesu posmos.
Izdevumus, kas saistīti ar pāreju uz jauno numerācijas shēmu, segs publisko telefonu tīklu operatori.
Saskaņā ar Satiksmes ministrijas (SM) veikto aptauju operatori plāno, ka vidējās izmaksas pārejai uz slēgto astoņciparu numerācijas shēmu, pārslēdzot vienu numuru, būs līdz pieciem latiem.
Tiek prognozēts, ka operatoru kopējās izmaksas, pārejot uz slēgto astoņciparu numerācijas shēmu, būs aptuveni 3,5-4,5 miljoni latu.
Valsts un pašvaldību iestāžu rīcībā esošas numerācijas pārslēgšanas izmaksas paredzēts attiecināt uz elektronisko sakaru komersantiem, kuri apkalpo biroja centrāles vai nodrošina elektronisko sakaru pakalpojumus, un iekļaut elektronisko sakaru komersantu izdevumos.
SM uzdots izstrādāt noteikumus, kas noteiks kārtību un termiņu pārejai uz astoņciparu numerācijas shēmu, un grozījumus nacionālajā numerācijas plānā.
Izvēlētais pārejas variants uz astoņzīmju numerāciju apgrūtinās numura saglabāšanas pakalpojuma nodrošināšanu pēc 2006.gada 1.maija. Tiek prognozēti tiesvedības procesi sakarā ar to, ka daļai no tīklu klientu centrālēm (PABX) pēc astoņzīmju numerācijas atvēršanas mobilajos tīklos nebūs iespējas veikt izsaukumus uz astoņzīmju numuriem.
Satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) pēc valdības lēmuma žurnālistiem norādīja, ka ideāla varianta pārejai uz astoņzīmju numerāciju nav. Tomēr ministrs ir pārliecināts, ka, atbrīvojoties numuriem, izdosies izpildīt viņa solījumu, ka tarifi mobilo sakaru jomā samazināsies pat līdz divām reizēm, jo tagad sāksies "cīņa par klientu".
Ministrs vecos operatorus nodēvēja par nobarotiem runčiem, kas nevēlas dalīties, savukārt jaunie operatori esot kā mazi kaķēni. Sākot darboties jauniem operatoriem, ieguvēji būs visi iedzīvotāji, uzskata Šlesers.
Operatoru iespējamā vēršanās tiesā viņu nebaidot.
Kā šodien valdības sēdē skaidroja SM Sakaru departamenta direktors Raimonds Bergmanis, SM un arī valdības atbalstītais variants dod iespēju straujāk attīstīt konkurenci. Atbalstot šo variantu, pastāv arī mazāk iespēju operatoriem vērsties tiesā.
Pēc viņa teiktā, problēmas varētu rasties saistībā ar starpsavienojumu līgumu slēgšanas procedūru, taču šādu problēmu novēršanai Latvijā esot SPRK. 

Ieslodzījuma vietās pieaug analfabētu skaitsLETA  09/28/05    Ieslodzījuma vietās pieaug analfabētu skaits, kas pirms nonākšanas ieslodzījumā nav baudījuši nekādu izglītību, trešdien konferencē “Darbs ar nepilngadīgajiem ieslodzījumā” informējis Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieks Dailis Lūks. 
Viņš atzinīgi vērtējis to, ka problēmām, kas līdz šim uzskatītas vienīgi par Ieslodzījuma vietu pārvaldes kompetenci, pievērsušās arī citas institūcijas. Tas ļaujot cerēt uz labākiem rezultātiem ieslodzīto izglītības jomā nākotnē. 
Izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL) norādījusi, ka katra cilvēka primārās tiesības ir apgūt lasīt un rakstīt prasmi un valstij šīs tiesības būtu jānodrošina arī ieslodzījuma vietās. 
Viņa uzskata, ka cilvēkam, kurš vēlas atgriezties sabiedrībā, jābūt pieejamai arī interešu izglītībai. 
“Izglītībai ieslodzījuma vietās jākļūst par neatņemamu izglītības sistēmas sastāvdaļu,” norāda Druviete. 
Tāpat ministre uzsvērusi vajadzību pārliecināt sabiedrību par ieslodzīto izglītības iespēju nodrošināšanas nepieciešamību, kas, viņasprāt, atvieglotu procesa organizācijas un finansējuma jautājumus. 
Bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainars Baštiks (LPP) norādījis, ka ieslodzījums nedrīkst degradēt bērna personību. Pēc soda izciešanas bērnam jābūt gatavam atgriezties sabiedrībā kā normālam tās loceklim. 
Konference “Darbs ar nepilngadīgajiem ieslodzījumā” šodien tika rīkota par godu Nīderlandes atbalstītajai programmai “Matra”. 
Valsts probācijas dienesta (VPD) priekšnieks Aleksandrs Dementjevs norāda, ka projekta rezultātā apmācīti 72 VPD darbinieki, kuri tagad savas zināšanas var izmantot, strādājot ar bijušajiem un pašreizējiem ieslodzītajiem. 
Demetjevs arī sacījis, ka labākus rezultātus iespējams sasniegt, pēc iespējas ātrāk uzsākot darbu ar ieslodzītajiem. VPD kompetencē ir tikai darbs ar personām, kuras atbrīvotas no ieslodzījuma, tāpēc svarīgi, lai cietumā jauniešiem būtu iespējas izglītoties. 
Arī Tieslietu ministrijas valsts sekretārs Mārtiņš Bičevskis teicis, ka projekta rezultāti ļāvuši daudz skaidrāk saskatīt problēmas līdzšinējā nepilngadīgo ieslodzījuma izpildē. 
Projekta gaitā apgūta Nīderlandes pieredze nepilngadīgo ieslodzīto problēmu risināšanā, vērtīgu apmācību izgājuši cietumu darbinieki. Projekta rezultātā ir izstrādāts “Nepilngadīgo brīvības atņemšanas un apcietinājuma izpildes pamatnostādņu projekts 2006. - 2010.gadam”, kas nosaka vēlamo valsts politiku nepilngadīgo soda izpildē nākotnē. 
Projekts parādījis to, ka iespējama veiksmīga sadarbība starp dažādām institūcijām un no tās ieguvēja ir visa sabiedrība, uzskata Bičevskis. 
Students noķēris Latvijā vēl neredzētu sikspārniDELFI  09/28/05    Latvijas Lauksaimniecības universitātes (LLU) Veterinārmedicīnas fakultātes dekāna Gunāra Pētersona vadītās sikspārņu pētnieku grupas dalībnieks Jurģis Šuba kādas smilšakmens alas apkaimē pie Cēsīm tumsas aizsegā noķēris līdz šim Latvijā vēl neredzētu ūdeņu naktssikspārņu sugas pārstāvi, kas atradēju pārsteidzis ar savu neparasto pigmentāciju. 
LLU Preses daļa informē, ka Šuba izstrādā bakalaura darbu par Latvijā ziemojošo sikspārņu uzvedību īsi pirms to došanās ziemas guļā. Tālab viņš kopā ar citiem interesentiem piedalās sikspārņu ķeršanā un gredzenošanā to koncentrācijas vietās pie alām, pagrabiem un citiem līdzīgiem objektiem, kur savdabīgie lidoņi izvēlas sev piemērotāko ziemas mītni. 
Studenta noķertais sikspārnis, kas uz īsu brīdi nokļuva pētnieku izliktajos tīklos, no pārējiem saviem sugas brāļiem uzkrītoši atšķīrās ar savu ādas un apspalvojuma gaišo – viegli iedzelteno krāsu. Parasti šo dzīvnieku apģērbā dominē melnie un tumši pelēkie krāsu toņi. Vairākās citās zemēs līdzīgi pārsteigumi jau esot piedzīvoti, taču Latvijā, pēc Pētersona domām, šis ir pirmais gadījums, kad izdodas sastapt tik retu eksemplāru 
Atzīmēs Skolotāju dienuLETA  09/29/05    Lielākajā daļā Latvijas skolu 30.septembrī tiks atzīmēta Skolotāju diena. 
Lielākajā daļā skolu Skolotāju dienas pasākumus organizē Skolēnu padomes sadarbībā ar pārējiem audzēkņiem. Skolotāji saņems arī individuālus apsveikumus. 
Rīgas valsts 1.ģimnāzijā skolotājus svinīgā pasākumā apsveiks agri no rīta, savukārt pēcpusdienā notiks skolas organizēts pasākums skolotājiem. 
Līdzīga svētku norise plānota arī Ziemeļvalstu ģimnāzijā, pastāstīja skolas direktora vietniece Kristiāna Pauniņa. No rīta skolēni organizēs īpašu pasākumu, kura laikā sveiks savus skolotājus. Pēc mācību stundām skolotāji pulcēšoties uz svinīgo kliņģera ēšanu. 
Ielūgumus ierasties uz svinīgu Skolotāju dienas pasākumu no skolēniem saņēmuši arī Dobeles Valsts ģimnāzijas skolotāji, pastāstīja skolas direktore Gundega Bicūze. Pasākums notikšot agri no rīta, bet pēc tam skolotāji došoties skolēnu organizētā ekskursijā uz Kurzemi. Vairāk gan skolotāji pagaidām nezinot, jo pasākums tiek gatavots kā pārsteigums. 
Mācību stundas piektdien vadīšot vecāko klašu audzēkņi, kas, konsultējoties ar attiecīgā priekšmeta skolotājiem, ir īpaši gatavojušies. Skolotāju diena pēc ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) iniciatīvas tiek svinēta svētdien, 2.oktobrī. Pasaules Skolotāju dienas mērķis ir vienu dienu gadā pievērst uzmanību pedagogiem. 
Svinēt Skolotāju dienu UNESCO ieteica 1993.gadā, bet Latvijā šī tradīcija uzsākta 1999.gadā. Kopumā Skolotāju dienas tradīcijai Latvijā jau ir ilga vēsture, tā atzīmēta arī padomju gados. 
“Jau 
kļavu lapas sārtojas 
un dzērves rindā kārtojas...”, tā 
teikts kādā sen zināmā tautasdziesmā, 
tas liecina par rudens tuvošanos. Un tā arī 
ir, vienīgi šonedēļ, pavisam negaidīti, sāka 
palikt arvien siltāks – naktī gaisa tempera-
tūra ir ap +7oC - +12oC, bet dienā gaiss 
sasilst līdz +20oC!!! Reizēm nedaudz 
vējainas, taču pārsvarā dienas 
ir saulainas...
Anda Jansone, trešdien, 27. septembrī