K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?

Nr. 411: 2005. g. 10. - 16. septembris

Eiropā un visā pasaulē...

Baltijas jūras lielākā problēma - eitrofikācijaLETA  09/10/05     Pētījumā par Baltijas jūru noskaidrots, kā lielākā Baltijas jūras problēma ir aizvien pieaugošā eitrofikācija, aģentūrai LETA pastāstīja Latvijas Universitātes (LU) Jūras ekoloģijas laboratorijas vadītāja un pētījuma vadītāja Elmīra Boikova. 
Pēdējos 50 gados Baltijas jūrā pastiprināti ieplūst slāpeklis un fosfors, kas veicina masveida aļģu savairošanos. Ūdenī strauji samazinās skābekļa saturs, tādējādi apdraudot zivju un grunts organismu izdzīvošanu. 
Skābekļa patēriņa rādītāji ir satraucoši, norādīja Boikova. Ragaciema seklūdens zonā skābekļa daudzums ir 6,78 miligrami litrā, bet Saulkrastos pat četri miligrami litrā. 
Pētījumi liecina, ka Lielupes, Daugavas, Gaujas un citu upju ietekmes dēļ augu izplatība Saulkrastos ir tikai 4-5 metrus, kamēr Mērsragā, kur ir labāka vide augu attīstībai, tie spēj augt arī vēl deviņu un desmit metru dziļumā. 
Ūdensaugu izplatības joslas ir būtiskas zivju nārsta un zivju mazuļu uzturēšanās vieta. Jo šīs joslas ir plašākas, jo labvēlīgāki ir zivju nārsta apstākļi. 
Baltijas jūrā joprojām ir liels toksisko vielu piesārņojums, kas apdraud jūras ekosistēmas stabilitāti un pa barības ķēdi var sasniegt arī cilvēku. Toksiskās vielas ir smagie metāli, polihlorbifenili, dioksīni un vairākas citas vielas, kas spēj ilgstoši uzglabāties vidē un, lēnām transformējoties, var radīt ievērojamu kaitējumu videi. 
Strauji pieaugot kuģniecības intensitātei ar kuģu balasta ūdeņiem, Baltijas jūrā parādās jaunas ieceļotāju sugas, kas var apdraudēt sugu līdzsvaru. 
Baltijas jūru ietekmē izteikta krasta erozija, Ventspils un Liepājas ostu attīstība, pārrobežu naftas produktu rūpnieciska ieguve kā arī tūrisma un rekreācijas slodzes pieaugums Baltijas reģionā. 
Jūlijā un augustā pētnieki veica unikālu ekspedīciju gar visu 500 kilometrus garo Baltijas jūras piekrasti. Ievāktais zinātniskais materiāls patlaban tiek apstrādāts. 
2007.gadā, tāpat kā šogad, tiks organizētas krasta ekspedīcijas tūrisma sezonas laikā, lai ievāktu ūdens un ūdensaugu paraugus, noteiktu piesārņojuma līmeni un apzinātu biotopus. 
Pētnieki izstrādās piekrastes ūdeņu ilgtspējīgas psaimniekošanas pamatus, ņemot vērā arī citu pētījumu rezultātus. 

Vīķe-Freiberga dodas uz ANO 60.Ģenerālo asambleju Ņujorkā
LETA  09/10/05    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga šodien dodas uz Ņujorku, lai piedalītos ANO 60.Ģenerālajā asamblejā, kurā viņa uzstāsies gan kā Latvijas valsts pozīcijas paudēja, gan kā ANO ģenerālsekretāra Kofi Annana īpašā sūtne.Valsts vadītāja ASV uzturēsies līdz 17.septebrim, informēja prezidentes pārstāve Aiva Rozenberga. 
Prezidente uzrunās Ģenerālo asambleju, paužot Latvijas nostāju globālās politikas jautājumos, bet kā īpašā sūtne piedalīsies sesijā par ANO reformu jautājumiem. Vīķe-Freiberga tiksies ar ANO ģenerālsekretāru Kofi Annanu. 
Prezidente plāno piedalīties bijušā ASV prezidenta Bila Klintona vadītajā globālajā iniciatīvā, kurā iesaistīti Ģenerālās asamblejas līderi. Forumā mērķis ir apspriest politikas un biznesa sasaisti starptautiskajā arēnā. 
Īpašā sūtņa pienākumus Vīķe-Freiberga veic bez atalgojuma, informēja Rozenberga. 
Prezidente ANO sūtņa amatā nav devusies īpašos izbraukumos, un šie pienākumi nav prasījuši papildu valsts līdzekļus. ANO jautājumus Vīķe-Freiberga risina, regulāri tiekoties ar valstu vadītājiem, diplomātiem un citiem pārstāvjiem. Tas tika darīts arī ASV prezidenta Džordža Buša viesošanās reizē, kā arī vizītē Turcijā. 
Uz ANO Ģenerālo asambleju 14.septembrī dosies arī ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP), kurš nākamo otrdien, 13.septembrī, sniegs preses konferenci par plānoto vizīti. 
Uzrunājot valstu un valdību vadītājus, prezidente aizstāvēs Latvijas nostāju tādos jautājumos kā nepieciešamībā ANO veikt būtiskas reformas. Mūsu valsts atbalsta reformas ANO Cilvēktiesību komisijā, to pārveidojot par Cilvēktiesību padomi, lai nedemokrātiskas valstis nevarētu uzurpēt kontroli pār cilvēktiesību sfēru. 
Nepieciešams panākt arī, lai tiktu izveidota miera veicināšanas institūcija, kurai būtu nākotnē jānovērš tādi konflikti kā, piemēram, Sudānā, preventīvi cīnoties ar cēloņiem, kas izraisa sadursmes. 
Atbalstu Latvija sniegs arī pārmaiņām, kas vēršamas uz nabadzības mazināšanas programmām, kā arī uz ANO administratīvajām reformām un ANO kā efektīvākajam starptautiskajam instrumentam kodolieroču ierobežošanā pasaulē. 
Pirmdien, 12.septembrī, Vīķe-Freiberga tiksies ar citiem ANO īpašajiem sūtņiem reformu jautājumos. 
Otrdien, 13.septembrī, tiks atklāta Ģenerālās asambleja. 
Notiks globālais forums "Inovācijas un investīcijas: zinātnes un tehnoloģijas samērošana tūkstošgades mērķu sasniegšanā", kā arī apaļā galda diskusija "Inovācijas un investīcijas - izaicinājumi un risinājumi". 
Trešdien, 14.septembrī, plānota ASV prezidenta Džordža Buša un Lauras Bušas rīkota pieņemšana valstu un valdību vadītājiem. 
Šajā dienā paredzēts atklāt augsta līmeņa ANO plenārsēdi, kurā varēs noklausīties ANO ģenerālsekretāra, kā arī valstu vadītāju uzrunu. Notiks ANO tikšanās par resursiem attīstībai. Paredzēta arī apaļā galda diskusija par ANO tūkstošgades mērķiem. 
Plānots, ka Vīķe-Freiberga uzstāsies ar runu ANO plenārsēdē. 
Ceturtdien, 15.septembrī, turpināsies diskusijas un ANO plenārsēde. 
Klintona vadītais globālo iniciatīvu forums notiks piektdien - 16.septembrī. Tajā aicināti piedalīties pašreizējie un bijušie valstu, biznesa, nevalstisko organizāciju līderi, lai meklētu aktuālu globālu problēmu risinājumus. 
Sestdien, 17.septembrī, paredzēts atklāt ANO debates. ANO ģenerālsekretārs uzstāsies ar ziņojumu, runu teiks arī ASV prezidents. 
Plkst.12 paredzēta Latvijas prezidentes runa. Nobeigumā plānota ASV valsts sekretāres Kondolīzas Raisas rīkota pieņemšana valstu un valdību vadītājiem.
Prezidente runās no ANO tribīnes
Agris Blūmfelds,  NRA  09/13/05     Valsts vadītāja ASV uzturēsies līdz 17. septembrim.
Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga kopš vakardienas atrodas Ņujorkā, lai piedalītos ANO 60. Ģenerālajā asamblejā, kurā viņa uzstāsies gan kā Latvijas valsts pārstāve, gan kā ANO ģenerālsekretāra Kofi Annana īpašā sūtne, paužot savu nostāju globālās politikas jautājumos.
Valsts vadītāja ASV uzturēsies līdz 17. septembrim, informē prezidentes pārstāve Aiva Rozenberga. Prezidente kā īpašā sūtne piedalīsies arī sesijā par ANO reformu jautājumiem, bet vienā no pēdējām tikšanās dienām uzrunās Ģenerālo asambleju, paužot Latvijas nostāju globālās politikas jautājumos. Uzrunājot valstu un valdību vadītājus, prezidente aizstāvēs Latvijas nostāju tādos jautājumos kā nepieciešamībā ANO veikt būtiskas reformas, kā arī norādīs, ka Latvijas valsts atbalsta reformas ANO Cilvēktiesību komisijā, to pārveidojot par Cilvēktiesību padomi, lai nedemokrātiskas valstis nevarētu uzurpēt kontroli pār cilvēktiesību jomu. V. Vīķes-Freibergas runā tiks uzsvērta arī nepieciešamība panākt, lai tiktu izveidota miera veicināšanas institūcija, kurai nākotnē būtu jānovērš tādi konflikti kā, piemēram, Sudānā, preventīvi cīnoties ar cēloņiem, kas izraisa iedzīvotāju sadursmes. Atbalstu prezidente paudīs arī pārmaiņām, kas vēršamas uz nabadzības mazināšanas programmām, uz ANO administratīvajām reformām, un ANO pārveidošanai par efektīvāku starptautisko instrumentu kodolieroču ierobežošanā pasaulē.
Prezidentes vizītei ASV sekos arī Latvijas politiķi, un viņu domas par Latvijas nostāju globālās politikas jautājumos ir līdzīgas, tomēr vairāk uzmanības pievēršot Latvijai globalizācijas procesā. 
Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle Neatkarīgajai stāsta, ka komisijā par Latvijas pozīciju globālos jautājumos līdz šim tikpat kā nav runāts, taču politiķiem esot skaidrs, ka, apspriežot globālās tendences, biežāk jāuzsver Latvijas vieta pasaulē. Tāpat aktuāli jautājumi esot terorisma draudi, pasaules ekonomika, kas balstīta uz naftu, ANO un starptautisko organizāciju loma pasaules politikā, nabadzības apkarošana, imigrācijas jautājumi un citas lietas. "Latvijas koncepciju globālajos jautājumos ārlietu komisija varētu apspriest pēc budžeta pieņemšanas un nodot to tālāk Saeimai," saka V. Paegle. Viņa atzīst, ka šobrīd ir pārāk maz diskutēts par Latvijas lomu pasaules politikā un tiem globalizācijas jautājumiem, kas tieši skar Latviju. 
Saeimas Ārlietu komisijas loceklis Oskars Kastēns atzīst, ka Latvijā politiskā līmenī pārāk maz diskutēts par globālām lietām un Latviju saistībā ar tām. O. Kastēnam aktuāls šķiet jautājums par Kioto protokola ievērošanu, Eiropas ekonomiskās intereses globalizācijas apstākļos, sabiedrības attīstība, kā arī terorisms. "Šobrīd esmu komandējumā Frankfurtē un nekad nebiju redzējis tik lielas rindas, tik milzīgus cilvēku pūļus Frankfurtes lidostā. Tādas drošības pārbaudes te gadiem nav bijušas," cīņu pret terorismu akcentē O. Kastēns.
Bijušais Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdis un tagadējais komisijas loceklis Aleksandrs Kiršteins uzskata, ka prezidente, dodoties ārvalstu vizītēs, nepauž Latvijas viedokli, bet gan savu personīgo. "Prezidente jau divus gadus darbojas autopilota režīmā," uzskata parlamentārietis. Viņaprāt, Latvijai tuvākas tēmas ir Krievijas jautājums un Latvijas karaspēka izvešana no Irākas. "Šīs Latvijai svarīgās lietas var skatīt arī globālā kontekstā," piebilst A. Kiršteins. Viņš gan nenoliedz, ka V. Vīķes-Freibergas atrašanās ANO īpašā sūtņa statusā Latvijas tēla reklamēšanai nes lielu labumu, taču norāda, ka politiskas ietekmes prezidentei šajā organizācijā faktiski nav.
ES cīnās ar cenām 
Sanita Jemberga Briselē, Jānis Krastiņš,  Diena  09/15/05     Vairākas Eiropas valstis pretēji norunai plāno samazināt nodokļus.
Eiropas Savienības (ES) valstīm citai pēc citas paziņojot par pasākumiem degvielas cenu mazināšanai vai iedzīvotāju tēriņu izlīdzināšanai, Eiropas likumu uzraudze Eiropas komisija pagaidām klusē — tā vēl tikai vērtējot, vai dalībvalstu izraudzītie soļi nav "priekšlaicīgi, sasteigti un nepārdomāti".
"Valstis pašas izlemj, vai jāpieņem atsevišķi pasākumi. (..) Mums galvenais ir, lai tie nekropļo konkurenci un tirgu, un nenoved pie patēriņa pieauguma," Dienai sacīja Eiropas Komisijas (EK) pārstāve Fransuāza Le Bēla. Dalībvalstu attieksmi pret EK labi parāda fakts, ka neviena no tām komisiju par iecerētajiem pasākumiem nav informējusi.
Vairums ES valstu degvielas cenu kāpumu lūko bremzēt ar akcīzes un pievienotās vērtības nodokļu manipulācijām — kaut gan ES finanšu ministri tikai pirms pāris dienām vienojās pie šādiem instrumentiem neķerties, Francija, Polija un Ungārija no vienošanās jau atkāpušās. Vēl citas savukārt draud paaugstināt ienākuma nodokli, ko maksā degvielas tirdzniecības kompānijas. Augot naftas cenām, tās ziņo par rekordlieliem ienākumiem, un Eiropas valstis šādi cer iegrožot uzņēmumu peļņaskāri. Citas dalībvalstis, to vidū kaimiņi Lietuva un Igaunija, plāno piemērot dažādus kompensācijas mehānismus atsevišķām iedzīvotāju grupām vai nozarēm, piemēram, transporta pārvadājumiem. 
Valstis var novirzīt daļu no degvielas cenu celšanās radīto PVN ieņēmumu kompensācijām par apkuri un līdzīgiem sociāliem pasākumiem, ja tie negrūž budžeta deficītu pāri atļautajai 3% robežai no iekšzemes kopprodukta. Tāpat tās var samazināt akcīzes nodokli. Latvijas un vairuma jauno valstu gadījumā nodokļa likme ir mazāka par minimālo. Valstis ar PVN virs ES vidējā (15%) var samazināt arī to, bet tad visos sektoros, ne tikai naftas produktiem.
Latvija nevienu no šiem nav izvēlējusies un ir vienīgā, kas atklāti paziņojusi par iespēju pārkāpt ES likumus, uz laiku ievedot no Krievijas un Baltkrievijas degvielu ar augstāku sēra saturu, nekā pieļauts, lai tādējādi samazinātu cenu tirgū. EK preses pārstāve vides jautājumos Barbara Helferika Dienai apliecināja, ka komisija uz ES mērogam nelielo lietu nepievēršot acis un tādā gadījumā nekavējoties sākšot pārkāpuma procedūru. Viņa nekomentēja, ar kādām sankcijām tas var beigties.
Tikmēr ASV degvielas cenas sākušas kristies. Šonedēļ viens galons jeb 3,8 litri benzīna ASV maksāja 2,96 dolārus (1.69 latus) jeb vidēji par 11,4 centiem (6,5 santīmiem) mazāk nekā pagājušajā nedēļā, ziņo The Boston Globe.
Kā ES valstis reaģē uz degvielas cenu kāpumu
- Mazinās ietekmi, mainot nodokļus
Polija — plāno samazināt akcīzes nodokli no 15.septembra līdz gada beigām
Ungārija — 1.oktobrī degvielai piemērojamo PVN samazinās no 25% uz 20%
Beļģija — ar atpakaļejošu datumu no 1.jūnija samazinājusi mazutam piemērojamo PVN
Austrija — valdība draudējusi aplikt ar lielāku nodokli degvielas tirgotāju peļņu, apsver iespēju nodokļu atvieglojumus tiem iedzīvotājiem, kas uz darbu dodas ar auto
Francija — degvielas tirgotājiem arī piedraudēts palielināt nodokļus, nodokļu atlaides plānotas transporta uzņēmumiem un lauksaimniekiem, kā arī vienreizējs pabalsts 75 eiro apmērā mazturīgajiem
- Kompensācijas
Slovākija — gatavojas palielināt valsts pabalstus mazturīgajiem.
Igaunija — plāno atvēlēt 1,2 miljonus latu budžetā, lai kompensētu cenu kāpumu degvielai vietējo autobusu un prāmju satiksmē
Lietuva — 2006.gada budžetā plāno paredzēt līdzekļus degvielas cenu kāpuma kompensēšanai atsevišķām nozarēm 
- Nopietnu plānu nav
Lielbritānija aicinājusi OPEC valstis palielināt naftas ieguves jaudu, taču nekādu pasākumus cenu samazināšanai pagaidām neplāno
Vācija — pagaidām apsver iespēju tikai piedraudēt naftas koncerniem ar papildu nodokļiem
- Vienīgais pasākums, ko plāno Latvijas valdība, ir atļaut ievest zemākas kvalitātes degvielu no Krievijas un Baltkrievijas, kas lētuma dēļ samazinātu cenu tirgū 
Kāpēc Latvija nevar samazināt PVN?
"Eiropas Savienības (ES) regula nosaka, ka valstī var būt tikai divas PVN likmes. 5% likme var tikt noteikta konkrētiem produktiem, piemēram, medikamentiem vai mācību grāmatām. Degviela šo produktu grupā neietilpst, tas nozīmē, ka iespēja samazināt PVN degvielai būtu 15% likme, kas ir otrā minimālā likme ES. Taču tad šie 15% ir jāattiecina uz pilnīgi visu, ne tikai degvielu. Tas būtu neprāts."
Kāpēc nevar samazināt akcīzes nodokli? 
"Runājot par akcīzes nodokļa samazināšanu, ko ir izdarījusi Polija — mēs to vēl nevaram atļauties. Atšķirībā no poļiem Latvijā akcīzes nodoklis nav celts tik strauji, lai tagad varētu atļauties to samazināt uz pusi. Taču no 1.janvāra mēs to nepaaugstināsim saskaņā ar to grafiku, kas bija paredzēts iepriekš."
Vai Latvija varētu izmaksāt kādas kompensācijas? 
"Latvija nesubsidēs nevienu atsevišķu ekonomisku grupu, kā to plāno darīt Francija. Subsīdijas kropļo tirgu. Krietni vienkāršāk un efektīvāk cenu samazināšanos var panākt ar piedāvājuma, tas ir konkurences, palielināšanos. Papildu ienākumus, kas budžetā rodas no augstākām degvielas cenām, mēs plānojam dot tiem, kam tas ir visvairāk nepieciešams, proti, palielinot minimālo algu.

Sarunā ar Putinu Vīķe-Freiberga kliedē bažas par teritoriālajām pretenzijām 
LETA  09/15/05    Krievijas prezidents Vladimirs Putins uzskata, ka Latvija robežlīgumā ar Krieviju vēlas izvirzīt nākotnē vērstas teritoriālas pretenzijas.
Šādu viedokli Putins vakar paudis sarunā ar Latvijas Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu valstu līderu pusdienās ANO 60.Ģenerālās asamblejas laikā. Taču Valsts prezidente centās šo uzskatu kliedēt, atkārtoti norādot, ka Latvija teritoriālu pretenziju nav, aģentūru LETA informēja prezidentes pārstāve Aiva Rozenberga.
Sarunā ar Putinu Vīķe-Freiberga kaimiņvalsts vadītājam skaidroja robežlīguma būtību. Viņa atzina, ka, nereti runājot par robežlīgumu, tiek jauktas dažādas lietas - robežlīguma tehniskie aspekti un Latvijas valsts pēctecība. "Neviens neapšauba, ka Latvijas Republika dibināta 1918.gadā, taču valsts tehniskā robeža ir cits jautājums, kas obligātā kārtā nesaistās ar valsts pēctecību," prezidentes skaidroto atstāstīja Rozenberga. Vīķe-Freiberga Putinam vēlreiz uzsvērusi, ka Latvijai nav teritoriālu pretenziju pret savu kaimiņvalsti.
Vīķe-Freiberga vēlējās uzklausīt Putina viedokli par iespējām atsākt Latvijas-Krievijas starpvaldību komisijas darbu. Putins pieaicinājis sarunai Krievijas ārlietu ministru Sergeju Lavrovu, mudinot viņu radīt nosacījumus komisijas darba sākšanai. Krievijas prezidents arī pauda vēlmi saņemt informāciju par komisijas iedarbināšanas gaitu.
Tā kā sarunu formāts pie pusdienu galda bija neformāls, arī sarunu saturs paliek tādā pašā līmeni. 

Nākamgad Baltijas valstu gaisa telpā patrulēs Turcijas iznīcinātāji 
LETA  09/15/05    Turcijai apņēmusies rotācijas kārtībā trīs mēnešu garumā vadīt Baltijas valstu gaisa telpas patrulēšanas operācijas no 2006.gada aprīļa, - to šodien, tiekoties ar Latvijas aizsardzības ministru Einaru Repši (JL), apliecināja Turcijas aizsardzības ministrs Vedždi Gonuls.
Gonuls uzsvēra, ka gaisa patrulēšanas operācijas ir viens no nozīmīgākajiem instrumentiem, kā nodrošināt kolektīvo drošību NATO, aģentūru LETA informēja Aizsardzības ministrijas Preses nodaļas vecākā referente Dace Kraveca.
Latvijas un Turcijas aizsardzības ministri tikšanās laikā pārrunāja arī NATO transformācijas un attīstības jautājumus nākotnē, kā arī atbalstu Dienvidaustrumeiropas un Dienvidkaukāza reģiona valstīm. Atbalsts aizsardzības reformu īstenošanai šajās valstīs ir ieguldījums stabilitātes un drošības veicināšanā visā Eiropā un pasaulē, uzskata ministri.
Pārrunājot valstu divpusējās attiecības, Repše uzsvēra, ka augstu vērtē jau nodibināto sadarbību militārās izglītības un apmācības jomā ar Turciju, un vienojās par militāri politisko sarunu uzsākšanu ekspertu līmenī, kā arī divpusējo sadarbību militārās izpētes un zinātnes jomā, kas savukārt ir ļoti attīstīta Turcijā.
Noslēgumā Turcijas aizsardzības ministrs ielūdza Latvijas aizsardzības ministru un atbildīgos pārstāvjus apmeklēt Turciju. 

Cīņā ar degvielas cenām Latvija varētu kļūt dumpīgākā ES valsts 
Ieva Fīrere, Guntis Bojārs,  Diena  09/15/05    Lielbritānijā vairākās pilsētās sākušies protesti pret naftas pārstrādes rūpnīcu cenu politiku. Baidoties no degvielas piegāžu traucējumiem, briti vienā dienā izpirkuši nedēļas apjomus. Industrijas pārstāvji gan mierina — viss kārtībā. Attēlā: policija aiztur kādu protestētāju, kurš ar smago automašīnu bloķējis ceļu no naftas rūpnīcas.
Ja Latvijas valdība degvielas cenas pazemināšanas dēļ nākamajā otrdienā nolems ļaut pārdot zemākas kvalitātes degvielu no Krievijas un Baltkrievijas, Latvija uz citu Eiropas Savienības (ES) valstu fona izcelsies ne vairs tikai kā nabadzīgākā, bet, iespējams, arī kā nepaklausīgākā ES valsts. Par dažādiem pasākumiem cīņā pret cenām ir paziņojušas lielākā daļa dalībvalstu — daļa plāno pazemināt akcīzes un pievienotās vērtības nodokļus, daļa sola kompensācijas atsevišķām nozarēm, taču šādus pasākumus normas robežās atšķirībā no Latvijas nodoma drīkst īstenot bez Eiropas Komisijas (EK) un citu valstu piekrišanas. 
Diena jau rakstīja, ka Latvijai, lai importētu kaimiņvalstu degvielu ar augstāku sēra saturu, oficiāli ir vajadzīga EK un citu dalībvalstu piekrišana, taču gan premjers, gan Ekonomikas ministrija ir pieļāvusi, ka to varētu nesagaidīt un pieņemt vienpusēju lēmumu, tādējādi jau rēķinoties ar soda sankcijām. Galvenais arguments — ekonomikas ieguvuma miljoni varētu būt lielāki par tiem, kas būtu jāsamaksā vēlāk soda naudās. To, ka EK nepievērs acis uz Latvijas gadījumu, trešdien Dienai apliecināja arī EK preses sekretāre vides jautājumos Barbara Helferika. 
Autovadītājiem zemākas kvalitātes degviela lielas izmaiņas dzīvē neradītu — tāda degviela lietota arī pirms pērnā gada 1.maija, kad Latvijas kļuva par ES dalībvalsti. Iebilst gan autotirgotāji, sakot, ka atkal servisos nevarēs zināt — vai motora defekts ir tehnisks brāķis vai vaina degvielā.

Valdībās un partijās...

Policisti sola brīdināt NATO par problēmām Latvijas policijāLETA  09/09/05     Ja situācija Iekšlietu sistēmā kardināli nemainīsies, Latvijas Policistu biedrība (LPB) informēs NATO vadību par situāciju Latvijas policijā, brīdinot par grūtībām īstenot drošības pasākumus iespējamā NATO sammita laikā Rīgā. 
Uz iespējamām problēmām drošības pasākumu īstenošanā NATO sammita un hokeja čempionāta laikā Rīgā, tiekoties ar Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) frakcijas vadību un partijas “Jaunie demokrāti” vadītāju Māri Gulbi, šodien norādīja LPB vadītājs Agris Sūna. 
Pasaules hokeja čempionātā Čehijā par drošību rūpējās 16 000 policistu, bet Latvijā kopumā strādā aptuveni 9000 kārtības sargu. Pie tam policistu rindas mazās algas dēļ ar katru dienu sarūk. Pat, ja piesaistītu armiju, Latvijai būtu sarežģīti garantēt drošību šo pasākumu laikā. 
Kā atzina viens no biedrības pārstāvjiem, Iekšlietu ministrijas (IeM) attieksme, nerisinot policistu algu problēmu, mazina policistu motivāciju piedalīties šādā pasākumā. Ja policistam tajā dienā būs iespēja strādāt citā darbā, viņš labāk paņems “ārsta zīmi un nestrādās.” 
“Mums nav nekādu pretenziju pret sammita rīkošanu, bet nodrošiniet vismaz cilvēcisku attieksmi pret policistiem,” sacīja Sūna. 
Arī ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis atzina, ka situācija IeM ir satraucoša un NATO sammita rīkošana ir apdraudēta. 
Pēc Sūnas izteikumiem par NATO sammitu ierosina dienesta pārbaudiDELFI  09/09/05     Valsts policijas (VP) priekšnieks Jānis Zaščirinskis piektdien uzdevis pārbaudīt Kārtības policijas dienesta inspektora, Latvijas policistu biedrības vadītāja Agra Sūnas izteikumus par Valsts policijas nespēju garantēt drošību valstī iespējamā NATO sammita laikā. 
Policijas Preses un sabiedrisko attiecību birojā portālu “Delfi” informēja, ka iekšējam drošības birojam veikt dienesta pārbaudi, lai izvērtētu Sūnas izteikumus. 
Iekšējās drošības biroja darbiniekiem likts izvērtēt, vai Sūna savos izteikumos nav pārkāpis policijas darbinieka pilnvaras, sniedzot komentārus plašsaziņas līdzekļiem par stratēģiskiem jautājumiem Valsts policijā. Minētā policijas darbinieka sacītais būtiski pārsniedz viņa amata kompetences robežas, kas nedod tiesības runāt visas Valsts policijas vārdā. 
Valsts policijas priekšnieks Zaščirinskis uzskata, ka Valsts policija jau vairākkārt ir spējusi pierādīt savu profesionalitāti, nodrošinot dažādus starptautiska mēroga pasākumus. 
“Gadījumā, ja NATO sammits notiks Latvijā, sadarbojoties ar citām valsts institūcijām, uzdevums īstenot drošības pasākumus nebūs vienkāršs, bet ne neiespējams,” norāda policija.

Tikai godīgu politisko aģitāciju!
Māra Jansone, LNT   09/10/05    Līdz vēlēšanām palicis tikai gads, bet Saeimas deputāti vēl grib pagūt mainīt nosacījumus, kas būs pamatā viņu reklāmai vēlētājiem. Priekšvēlēšanu aģitācijas likumprojekta izskatīšana Saeimā iekavējusies, lai gan pie tā deputāti sāka strādāt vēl iepriekšējās valdības laikā. Projekts tagad pieņemts pirmajā lasījumā, tomēr deputāti atzīst, ka tas nav gana kvalitatīvs un par priekšvēlēšanu aģitācijas noteikumiem vēl gaidāmi lieli strīdi.
Jaunais priekšvēlēšanu aģitācijas likums izstrādāts, lai politiķu kampaņas pirms vēlēšanām būtu godīgas, bez vēlētāju mānīšanas. Projektā tā arī ierakstīts – priekšvēlēšanu aģitācija nedrīkst būt maldinoša! Lai gan pieredze liecina, ka vēlētājiem dotie solījumi nereti ir tie gaisīgākie. 
Māris Grīnblats, TB/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs: „Solījumi bieži vien tiek doti pēc principa, ka ir jāsola un nevar nesolīt. Es domāju, ka par jēdzieniem varētu būt diskusija cik tie labi, cik slikti. Ir jāuzstāda jautājums kā to kontrolēs.” 
Lolita Čigāne, politoloģe, sabiedriskā politikas centra „Providus” pētniece: „Jebkurā reklāma, tai skaitā arī politiskā reklāma tā ir tāda skaista pasaka par kaut ko. Varbūt tiešas saistības ar realitāti, tieša piepildījumu mēs varam arī nesagaidīt. Tā doma ir tāda, ka šī norma veicina tādu godprātību iespējamības robežās no politisko partiju puses.” 
Report.: Projektā ir normas, kas rada bažas par to izpildi. Piemēram, noteikums, ka Centrālajai vēlēšanu komisijai būs jātiek galā ar visām sūdzībām par negodīgu priekšvēlēšanu aģitāciju. 
Māris Grīnblats: „CVK tomēr ir mazliet cita funkcija, tā ir balsu nodošana, balsu skaitīšana, vēlēšanu iecirkņi un diez vai aģitācija un reklāma būtu tas, kas būtu pa spēkam CVK.” 
Report.: Jaunajā līkumā arī paredzēts noteikt, ka deputāt kandidātam, kuru kāds cits kandidāts publiski apvainojis jādod bezmaksas raidlaiks minūtes garumā, lai sevi attaisnotu. Jautājums, cik bezmaksas minūtes radio un televīzija varēs atļauties, ja pirms vēlēšanām partijas sāks izplūst savstarpējo rēķinu kārtošanā. 
Alberts Krūmiņš, Saeima deputāts, JL: „To precizēs arī masu saziņas līdzekļi, jo šāda iespēja būtu jādod, jo citādi notiek šī netīrā kampaņa. Cilvēks noklausoties uztver to kā patiesību.” 
Report.: Lai gan likuma par priekšvēlēšanu aģitāciju sāka izstrādāt vēl iepriekšējā valdības laikā tas virzību Saeimā sācis tikai tagad – gadu pirms vēlēšanām. Deputāti atzīst – projekts ir stipri pilnveidojams, bet jūtot vēlēšanu tuvumu strīdi par ērtākiem kampaņošanas noteikumiem var būt itin karsti. 
Prezidente ierosina kontrolēt stingrāk 
Irina Jesina,  Diena  09/10/05    Piektdien Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga Saeimai ierosināja grozīt vairākus tiesu izpildītāju likuma pantus, lai pastiprinātu kontroli pār šīs brīvās profesijas pārstāvjiem. Vēstulē Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei prezidente atsaucās uz Ģenerālprokuratūras apkopojumu, kurā analizētas pārbaudes un krimināllietas par tiesu izpildītāju darbību, ka arī likumos noteiktie šķēršļi tās izmeklēt. Ģenerālprokurors Jānis Maizītis piektdien uzdeva prokuroriem atskaitīties par to, vai viņi liedz apsūdzētajiem tiesu izpildītājiem un citām amatpersonām turpināt darbu — šādas tiesības prokuroriem ir jau vairāk nekā gadu, taču viņi tās reti izmanto. 
V.Vīķe–Freiberga ierosina aizliegt kļūt par tiesu izpildītāju tiem, kas kādā krimināllietā ir aizdomās turamie vai apsūdzētie, ka arī uzlikt tieslietu ministram par pienākumu atstādināt no amata tiesu izpildītāju, ja izmeklēšanā tiesībsargi viņam ir aizlieguši strādāt profesijā. Pašlaik tieslietu ministram likumā ir nodrošinātas tiesības atstādināt no amata tiesu izpildītāju, pret kuru sākta kriminālvajāšana, taču tās izmantotas tikai dažos gadījumos. LTV raidījumā Valts pirmās personas J.Maizītis atzina, ka tādu drošības līdzekli kā noteiktās nodarbošanās aizliegumu prokurori piemērojot ļoti reti, to viņš arī uzsvēra piektdienas prokuroru sanāksmē. 
Valsts prezidente arī piedāvā palielināt noilguma termiņu tiesu izpildītāju pārkāpumiem līdz diviem gadiem, jo pašreiz tieslietu ministrs var ierosināt disciplinārlietu tikai gada laikā, kopš noziegums ir pastrādāts, tāpēc rodas situācija, kad tiesu izpildītāji var izvairīties no disciplināratbildības.
Valsts galva arī aicina Saeimu aizliegt tiesu izpildītājiem sniegt "citu juridisko palīdzību" un ļaut veikt tikai viņu tiešās kompetences darbības vai arī likumā precizēt sniegtā juridiskā pakalpojuma raksturojumu un atlīdzību par to. Šāda norma ļauj tiesu izpildītājam sniegt jebkuru juridisko pakalpojumu, kas nav saistīts ar tiesas nolēmumu izpildi un saņemt par to atlīdzību neierobežotajos apmēros, raksta prezidente.

Šķēles darījumā pārkāpumus neatklāj 
Edgars Galzons,  Diena  09/10/05    Pārbaudot ekspremjera Andra Šķēles (TP) darījumu ar 29 miljonus dolāru vērto vekseli, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) nav konstatējis faktus, kas ļautu ierosināt krimināllietu. 
Ģenerālprokurors Jānis Maizītis ceturtdien intervijā LTV izteicās, ka KNAB pārbaudi par A.Šķēles vekseli esot pabeidzis. Piektdien KNAB preses pārstāvis Andris Vitenburgs Dienai apliecināja, ka biroja darbinieki veikuši "zināmas pārbaudes darbības" un tiem neesot izdevies iegūt tādus faktus, kas būtu par pamatu krimināllietas ierosināšanai vai ļautu apstrīdēt A.Šķēles sniegtos paskaidrojumus. Kā zināms, arī VID ir pētījis, kā A.Šķēle pēc šā darījuma ir maksājis nodokļus. Par to, ka būtu atklāti pārkāpumi, nekas netika ziņots.
Kā Diena jau rakstīja, 29 miljonus ASV dolāru vērto vekseli A.Šķēle ieguva 1999.gadā, kad sev piederošās uzņēmuma Ave Lat Grupa (ALG) akcijas nodeva pārvaldīšanā Normandijas salās reģistrētajai kompānijai Bolster Management Ltd. Drīz pēc tam ALG tika pārdēvēta un pārdota. Kā A.Šķēle norādījis amatpersonas deklarācijā par pagājušo gadu, vekseļa vērtība ir sarukusi līdz 20,6 miljoniem dolāru.

Apvērsums JL izrādījies tikai iekšējs audits 
Ināra Egle,  Diena  09/10/05    Pētersons: Repši stimulēs konkurences cīņa.
Iespaida radīšana, ka Jaunajā laikā šonedēļ noticis apvērsuma mēģinājums, vienlaikus devusi arī iespēju JL vadītāja Einara Repšes atbalstītājiem saliedēties. Tiesa, pēc vairāku JL deputātu aplēsēm, partijā notikušajā atklātajā sarunā JL vadītāja nešaubīgie piekritēji varētu būt palikuši mazākumā. Jaunlaicieši atzīst gan trūkumus partijas vadībā, gan komunikācijā ar ierindas biedriem, taču viņi arī neredz citu līderi. Daudzi arī atzina, ka tik atklāta saruna tik plašā lokā JL notikusi pirmo reizi.
JL līderis E.Repše ir spēcīgs cilvēks, un spēcīgi cilvēki spēj atzīt un labot savas kļūdas. Tā uzskata viens no JL dibinātājiem, Saeimas deputāts Aigars Pētersons. Viņš apstiprina — partijā ir bijušas problēmas gan vadībā un valdē, taču neesot pamata runāt par JL šķelšanos. "Katra biznesa struktūra aicina ārējo auditu. Mēs izdarījām iekšējo auditu, un tas spēcīgai un vadošai partijai ir vērtīgi. Spēja atklāti runāt liecina par partijas spēku, un to, iespējams, sen jau gaida arī Tautas partijas un Latvijas Pirmās partijas biedri," sacīja A.Pētersons. 
A.Pētersons nebija to cilvēku vidū, kas parakstīja aicinājumu sākt diskusiju par situāciju partijā, bet nav arī starp tiem, kas uzlūko JL vadītāju kā vienīgo iespējamo līderi. "Kā partijas dibinātājs redzu, ka Einaram konkurences cīņa, kad parādās arī citi līderi, būs stimulējoša. Savukārt citiem potenciālajiem vadītājiem tas būs izaicinājums aktīvāk strādāt, jo vadošā vieta ir jānopelna atklātā cīņā, ļaujot sevi vērtēt," sacīja A.Pētersons. Diskusija par to, kura cilvēka vadībā startēt Saeimas vēlēšanās, JL vēl nav beigusies, taču tā netiek uztverta kā kaut kas graujošs. Nākamās nedēļas sākumā JL valde izlems, kad notiks kongress, kurā paredzētas arī priekšsēža vēlēšanas. Viss liecina, ka tas tomēr būs šoruden, nevis janvārī.
E.Repše šonedēļ pēc paplašinātās valdes sēdes žurnālistiem, apstiprinot gan savu gatavību mainīties, gan apņēmību vadīt JL arī turpmāk, sacīja: "Mēs nebaidāmies no konkurences. Tas būtu tikai apsveicami, ja partijā notiktu veselīga sacensība par spējīgāko līderi." Aptaujājot vairākus JL reģionu nodaļu pārstāvjus, varēja secināt, ka viņiem joprojām nav informācijas par notikušo. Limbažu nodaļas vadītājs Jānis Bakmanis drīzumā aicināšot kādu valdes locekli nodaļai to izskaidrot. "Protams, ka partijas vadītājam nav jānodarbojas ar personīgās mantas krāšanu, bet mēs arī neredzam citu līderi, jo citu politisko spēku piemērs rāda — tiklīdz nomaina priekšsēdi, tā partija vājinās vai pajūk," Dienai sacīja Ogres nodaļas vadītāja Valda Gaile.
Nemieru daļā JL ierindas biedru galvenokārt izraisīja mediju ziņas par E.Repšes hobijiem, ieskaitot jahtas iegādi — tās vairāki JL biedri uzskatīja par apzinātu kampaņu pret JL un tā vadītāju. No partijas darbības viedokļa apgrūtinošāka varētu būt līdera distancēšanās no tās ikdienas darba, kas, iespējams, atsaucās arī uz pašvaldību vēlēšanu rezultātiem, jo līderu līdzdalībai kampaņā ir liela nozīme. Arī JL valdes sēdes ļoti bieži vadot frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis, kurš ir vienīgais Saeimas lielākās frakcijas deputāts valdē. Nevienā citā partijā tā nav, un tas varēja izraisīt deputātu neinformētību par valdē notiekošo.
"Tā ir Jaunā laika stiprā puse — spēt atklātā diskusijā izrunāt problēmas. Pēc tam partija paliek spēcīgāka. Mūsu mērķis bija tikai stiprināt JL vadību un administratīvo kapacitāti," Dienai teica Saeimas frakcijas priekšsēža vietnieks Guntis Bērziņš, kurš bijis vienīgais no varā pārstāvētajiem JL biedriem, kas parakstīja aicinājumu izskatīt jautājumu par partijas gatavību startam vēlēšanām. Pārējie sarunas rosinātāji, piemēram, Vilis Vītols, Bruno Rubess u.c., ir ar Saeimu un valdību nesaistīti, Rietumu pieredzi guvušie ierindas biedri, kuriem ir autoritāte un kurus respektējis arī E.Repše.
No līdera atbalstītāju aprindām sākotnējā reakcija bija tāda, it kā partijā tiktu organizēta sazvērestība pret vadītāju. Taču šo parādību apzīmējošie vārdi pirmo reizi parādījās JL paziņojumā, kurā bija teikts, ka "informācija par iespējamo apvērsumu partijā ir pilnīgi nepamatota". Pēc tam medijiem K.Šadurskis arī uzsvēra, ka viņš neesot pučistu vidū, tā pastiprinot iespaidu, ka ir noticis apvērsuma mēģinājums, nevis demokrātiska saruna. 
Pretrunīga ir arī informācija par Sandras Kalnietes lomu partijā. Viņa pati uz Dienas jautājumiem neatbild, bet viņas domubiedri izteica šaubas par S.Kalnietes vēlmi vadīt JL. Dažuprāt, šādas baumas ir speciāli izplatītas, lai diskreditētu S.Kalnieti kā politiķi, kuras nostāšanās JL priekšgalā varētu nobiedēt konkurentus. Taču pēc notikušā, kur S.Kalniete kā JL atbalstītāja aktīvi piedalījusies, attieksme partijā pret viņu esot kļuvusi noraidošāka. Viss liecina, ka A.Pētersona minētais iekšējais audits turpināsies līdz kongresam un tā iznākumu jeb partijas likteni vispirms izšķirs pats E.Repše.

SM nākamgad aptuveni Ls 30 miljonus no ES projektu līdzekļiem vēlas novirzīt ceļu uzturēšanai 
LETA  09/11/05     Satiksmes ministrija (SM), veidojot nākamā gada budžeta prioritātes, ierosina no finansējuma pārdales no Eiropas Savienības (ES) Kohēzijas fonda līdzfinansētiem projektiem aptuveni 30 miljonus latu paredzēt autoceļu uzturēšanai, liecina informācija Ministru kabinetā.
SM Sabiedrisko attiecību nodaļā aģentūrai LETA apliecināja, ka no ministrijas iekšējiem resursiem ES projektiem paredzētos līdzekļus tā vēlas novirzīt citām prioritātēm, piemēram, ceļu uzturēšanai.
Pagaidām gan 
SM nākamgad prioritātēm vēlas 66,4 miljonus latu.
Ceļu uzturēšanai ministrija vēlas 51,6 miljonus latu, no kuriem 27,9 miljoni latu vajadzīgi valsts autoceļu ikdienas uzturēšanas līmeņa paaugstināšanai, 12 miljoni latu - valsts otrās šķiras ceļu sakārtošanai, bet vēl deviņi miljoni latu - satiksmes drošības uzlabošanai. 

Vairāki ministri atbalsta aicinājumu taupīt dārgo degvielu un izvēlas darba gaitās doties kājāmLETA  09/11/05    Vairāki ministri atbalsta aicinājumu taupīt dārgo degvielu un izvēlas darba gaitās doties kājām, nevis izmantot dienesta auto. 
Kā tika noskaidrots aģentūras LETA aptaujā, ceļu uz darbu kājām ik dienu mēro veselības ministrs Gundars Bērziņš (TP). Otrdien viņš iecerējis kājām doties arī uz valdības sēdi. Bērziņš atbalsta, lai tiktu degviela, turklāt viņš vēlas popularizēt veselīgu dzīvesveidu. 
Īpašu uzdevumu ministrs elektroniskās pārvaldes lietās Jānis Reirs (JL) arī pārsvarā pārvietojas bez auto, līdzīgi rīkojas bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainars Baštiks (LPP), kurš bieži vien pēc darba dodas mājup kājām. Automašīnu viņš izmantojot, ja ar sabiedrisko transportu vajadzīgajā vietā nevar nokļūt pietiekami ātri. 
Ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) arī ikdienā, pildot savus darba pienākumus, cenšas pārvietoties kājām. Ja netiks traucēti tiešie darba pienākumi, ministrs arī otrdien centīsies pārvietoties kājām vai arī ar sabiedrisko transportu. 
Dienesta auto otrdien sola neizmantot arī zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS). Viņš apņēmies šajā dienā uz darbu, kā arī uz Ministru kabineta sēdi un sanāksmi Finanšu ministrijā iet kājām. Nepieciešamības gadījumā Roze izmantos sabiedrisko transportu. 
Kultūras ministre Helēna Demakova (TP) atzīst, ka otrdiena būtu vienīgā diena nedēļā, kad ministri, iespējams, varētu iztikt bez dienesta auto. Citās dienās "tāds populisms novestu pie plānoto darbu neīstenošanas". Demakova pati atrodas komandējumā Šveicē. 
Aicinājumu taupīt degvielu izteikusi gan Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, gan Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP). Tas saistīts ar augstajām degvielas cenām, tāpēc amatpersonas domā, ka iedzīvotāji varētu vairāk izmantot sabiedrisko transportu vai pārvietoties ar velosipēdiem. 
Atsaucoties uz šo aicinājumu, Amerikāņu autoklubs otrdien, 13.septembrī, mudina visus, arī valsts amatpersonas, doties uz darbu un citās dienas gaitās, izmantojot sabiedrisko transportu. Tādā veidā plānots pārbaudīt, vai "Rīgas sabiedriskais transports ir spējīgs izpildīt aicinājumu tautai un aizvest iedzīvotājus tur, kur ir nepieciešams". 
Uz aicinājumu pārvietoties kājām vai ar sabiedrisko transportu neatsauksies Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP). Viņš radiointervijā skaidroja, ka tas saistīts ar drošības apsvērumiem. Iepriekš, vēl nebūdams valdības vadītājs, Kalvītis labprāt esot izmantojis sabiedrisko transportu, īpaši, vedot dēlus uz treniņiem. 
Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga otrdienā nebūs Latvijā, jo piedalīsies ANO 60.Ģenerālajā asamblejā Ņujorkā. 
Aicinājumam neizmantot auto nepievienosies vairāki ministri. 
Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Māris Kučinskis (TP) brauks ar savu dienesta auto, jo viņam "ir pārāk daudz darbu saplānots". Aicinājumu ministriem otrdien atteikties no dienesta auto Kučinskis nosauca par populistisku. 
Tieslietu ministre Solvita Āboltiņa (JL) arī Amerikāņu autokluba aicinājuma dēļ neplāno mainīt darba kārtību un no savas privātmājas Vidzemes priekšpilsētā uz darbu dosies ar dienesta auto. Tā kā viņa šajā dienā nav paredzējusi apmeklējumus ārpus ministrijas, sabiedrisko transportu ministre neizmantošot un arī no darba mājup došoties ar auto. 
Aicina Satversmē paredzēt valsts aizsardzību laulībai starp vīrieti un sievieti  
LETA  09/12/05    Latvijas Pirmās partijas (LPP) Saeimas frakcijas deputāti sagatavojuši grozījumus Satversmē, kas paredz noteikt, ka valsts aizsargā laulību - savienību starp vīrieti un sievieti, kā arī ģimeni, vecākus un bērnu tiesības.
LPP uzskata, ka, nostiprinot šos grozījumus Satversmē, tiktu padarīta stabilāka arī Latvijā noteiktā kārtība, ka laulība starp viena dzimuma personām ir aizliegta.
Pašreizējā Satversmes redakcija nosaka, ka valsts aizsargā un atbalsta laulību, neprecizējot, ka laulība nozīmē vīrieša un sievietes savienību.
LPP grozījumus sagatavojusi, ņemot vērā tradicionālo uzskatu par laulību un ģimeni, kā arī pastāvīgos apdraudējumus šai pastāvīgajai vērtībai, aģentūrai LETA skaidroja viens no LPP deputātiem Jānis Šmits.
Saeimas prezidijs šodien nolēma, ka par Satversmes grozījumus nodošanu komisijām ceturtdien, 15.septembrī, lems parlaments. 

'Visu Latvijai!' pārtaps politiskā partijāLETA  09/12/05     "Lai Latvija būtu nacionāla un latviska", šā gada beigās tiks dibināta jauna patriotiska partija, informēja viens no sabiedriskās organizācijas "Visu Latvijai!" pārstāvjiem Raivis Dzintars. 
"Straujās naturalizācijas rezultātā pieaugošajām briesmām ir jādod pretspars, jāmāca skolās Latvijas vēsture kā atsevišķs priekšmets un jābūt patriotiskai audzināšanai," jaunas partijas nepieciešamību skaidroja Dzintars. 
Minētā sabiedriskā organizācija, piepulcējoties domubiedriem, gada beigās pārtaps par partiju, "lai piepildītu Eduarda Berklava novēlējumu izveidot par nacionālu partiju". 
Partijā darbošoties gan Berklava tuvākie līdzgaitnieki un domubiedri, gan arī citi, kas iestājas par latvisku Latviju. Viens no partijas dalībniekiem būšot arī telekompānijas LNT raidījuma spēles "Mīl, nemīl" vadītājs Roberts Kļimovičs, kurš savulaik bijis viens no LNNK dibinātājiem. 
Partija arī turpmāk uzklausīšot sava goda priekšsēdētāja Visvalža Lāča intelektuālus padomus. Partijai galvenais nebūšot atsevišķi startēt vēlēšanās, un tā ir gatava kandidēt kopā ar citu partiju vai citas partijas sarakstā, taču, ja sadarbība neizdošoties, "Visu Latvijai!" startēs vēlēšanās paši no sava saraksta. 
Par partijas dibināšanu šonedēļ sīkāk tikšot informēts preses konferencē. 
Baldzēns grib iestāties ‘Jaunajā Laikā’LETA  09/13/05     Bijušais Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas vadītājs Egils Baldzēns uzrakstījis iesniegumu un izteicis vēlmi iestāties partijā “Jaunais laiks” (JL). 
Kā sacīja Baldzēns, savā pašreizējā darbā arodbiedrībās viņš esot vislabāk sadarbojies tieši ar JL. Baldzēns arī neuzskata, ka iestājai JL šķēršļi varētu būt viņa agrākā darbība kreisi noskaņotajās sociāldemokrātiskajās organizācijās. 
Arī viens no galvotājiem Baldzēna uzņemšanai partijā, Saeimas JL frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis sacīja, ka Latvijas situācija ir tāda, ka labējām partijām jārisina arī tādi jautājumi, kurus tradicionāli labējās partijas nerisina, un tieši šādos jautājumos no Baldzēna varētu būt labs politiskais pienesums. 
Šadurskis norādīja, ka jau tagad esot panākta vienošanās ar Baldzēnu, ka netiks risinātas tādas sociāldemokrātiskas idejas kā progresīvā ienākumu nodokļa ieviešana. 
Otra galvotāja par Baldzēna uzņemšanu partijā ir Saeimas JL frakcijas deputāte Ingūna Rībena. 
Baldzēns norādīja, ka JL viņš būtu ierindas biedrs. “Man personīgi ar JL ir izdevusies laba sadarbība sociālajā politikā, un šeit labēja vai kreisa sociālā politika neinteresē,” sacīja Baldzēns. 
Baldzēns bija viens no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) līderiem. 1997.gadā Baldzēns tika ievēlēts Rīgas domē, bet 1998.gadā - 7.Saeimā. Pēc konflikta ar LSDSP vadītāju Juri Bojāru Baldzēns no partijas izstājās, vēlāk dibinot Sociāldemokrātu savienību (SDS). Savienība cieta neveiksmi gan 8.Saeimas, gan šajā gadā notikušajās pašvaldību vēlēšanās. 
Šī gada sākumā viens no Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) līderiem Augusts Brigmanis neizslēdza, ka Baldzēns varētu kandidēt ZZS sarakstā Rīgas domes vēlēšanās. 
Šovasar SDS kongress lēma par savienības pašlikvidēšanos, taču šo priekšlikumu noraidīja. 
Pašreiz Baldzēns ir Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības priekšsēdētāja vietnieks. 
Druviete prasa palielināt atbalstu zinātneiDELFI  09/13/05     Tiekoties ar finanšu ministru Oskaru Spurdziņu, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete aicina nākamā gada budžetā pildīt valdības deklarācijā dotos solījumus - palielināt valsts atbalstu zinātniskajai darbībai par 0,15% no iekšzemes kopprodukta, kā to paredz Zinātniskās darbības likums (13,2 miljonus latu). 
Ministres preses sekretāre Sandra Purviņa informēja, ka ministre uzskata par nepieciešamu palielināt budžeta vietu skaitu augstskolās, šim mērķim paredzot attiecīgu finansējuma pieaugumu (7,5 miljonus latu), atbilstoši valdības deklarācijā minētajam, ka finansējums augstākajai izglītībai palielināms par 0,1% no IKP gadā. 
Ministre arī ieplānojusi budžetā papildus piešķirt 0,5 miljonus latu pedagogu tālākizglītībai, lai skolotājiem nebūtu pašiem jāapmaksā obligātie tālākizglītības pasākumi. Arī tālākizglītības atbalstu paredz valdības deklarācija. 
Ministre uzskata, ka pamats Latvijas ekonomikas straujākai izaugsmei un tautas labklājības pieaugumam ir tieši investīcijas zinātnē, inovācijās un augstākajā izglītībā. 
Vēl spriedīs par “Lattelekom” un LMT valsts kapitāldaļu pārdošanuLETA  09/13/05     Ministru kabinets šodien slēgtā sēdē vienojās, ka darba grupa vēl mēnesi gatavos priekšlikumus iespējamai telekomunikāciju uzņēmumu SIA “Lattelekom” un SIA “Latvijas mobilais telefons” (LMT) valsts kapitāldaļu pārdošanai. 
Darba grupas vadītājs, ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) žurnālistiem sacīja, ka priekšlikumi pēc mēneša atkārtoti tiks iesniegti izskatīšanai valdībā. 
Sniegt sīkākus komentārus par šodien valdībā gandrīz stundu diskutēto Kariņš atteicās. 
“Lattelekom” un LMT valsts kapitāldaļu pārdošanas izvērtēšanai valdība darba grupu izveidoja pirms vairāk nekā mēneša. Bez Kariņa tajā darbojas arī finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) un satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP). 
Darba grupa tika izveidota pēc tam, kad Skandināvijas telekomunikāciju koncerns “TeliaSonera” atkārtoti izteica piedāvājumu valdībai iegādāties valsts īpašumā esošās kapitāldaļas abos telekomunikāciju uzņēmumos. 
Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) iepriekš izteicies, ka valsts varētu atgūt pilnīgu kontroli pār “Lattelekom”, otram uzņēmuma līdzīpašniekam “TeliaSonera” piedāvājot valstij piederošās LMT kapitāldaļas. Pēc premjera teiktā, tas varētu veicināt konkurenci telekomunikāciju tirgū, kas savukārt varētu samazināt sakaru pakalpojumu tarifus. 
Savukārt “Lattelekom” valsts varētu piedāvāt iegādāties kādam citam lielam telekomunikāciju uzņēmumam. 
Pretēji Kariņa iepriekš solītajam, valdība šodien nav spriedusi par iespējamu valstij piederošo 38,6% AS “Ventspils nafta” (VN) akciju pārdošanu. Privatizācijas aģentūra priekšlikumus šīs uzņēmuma pārdošanai Ekonomikas ministrijā iesniedza pagājušā nedēļā, piedāvājot valstij piederošās VN akcijas pārdot izsolē Rīgas Fondu biržā. 
NATO sammita dēļ, iespējams, remontēs Dailes teātri 
Gunta Sloga,  Diena  09/14/05     Ja nākamgad Rīgā notiks NATO galotņu sanāksme, tā var prasīt ne vien lielas izmaksas, bet arī sekmēt ieguldījumus Latvijas infrastruktūrā. Viens no šādiem ieguvējiem būtu Dailes teātris, kur, kā pieļauj premjers Aigars Kalvītis (TP), iespējams rīkot daļu sammita pasākumu. Valdības sēdes slēgtajā daļā otrdien tika spriests par Dailes teātra ēkas "piemērotību starptautisku pasākumu norisei", taču premjera pārstāvis Arno Pjatkins atturējās no plašākiem komentāriem līdz brīdim, kamēr NATO vadība nav izlēmusi, vai sammits notiks Rīgā.
Ja alianses valstu līderi nākamgad pulcēsies Rīgā, sammita nodrošināšanai būs nepieciešamas vairākas ēkas. Valdībai būs jāizlemj ne tikai tas, kur rīkot pašu sanāksmi, bet arī kur izvietot valstu delegāciju birojus un preses centru. Tādēļ līdzekļi var tikt piešķirti ne vien Dailes teātra rekonstrukcijai, bet arī citu ēku uzlabošanai. A.Pjatkins saka, ka šim nolūkam var tikt tērēti arī valdības rezervētie 10 miljoni latu valsts budžetā: "Tā nauda ir paredzēta infrastruktūrai, investīcijām, kas mums paliks arī nākotnē. Tas būs pieejams visai sabiedrībai."
Taču tagad svarīgākais esot sagaidīt atbildi no Briseles, vai Rīgā vispār notiks sammits, uzsver premjera preses sekretārs, nevēlēdamies iedziļināties sīkumos. Kā Diena jau vēstījusi, Latvijas izredzes 2006.gadā rīkot NATO galotņu sanāksmi ir pieaugušas, jo savu kandidatūru atsaukusi Rīgas sāncense Portugāle. Diplomāti pieļauj, ka galīgais lēmums tiks pieņemts pavisam drīz, jo sammitam jānotiek jau nākamgad un rīkotājiem vajadzīgs laiks, lai sagatavotos.

Druviete: Jaunatnes politikas veidošanā nepieciešama lielāka jauniešu pārstāvniecība
LETA  09/14/05     "Nepieciešams palielināt jauniešu pārstāvniecību padomē, kā arī veltīt pienācīgu uzmanību jaunatnes politikas likumprojektam," šodien Jaunatnes politikas koordinācijas padomes sēdē uzsvēra izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL). Druviete uzskata, ka pašlaik jauniešu pārstāvniecība Jaunatnes politikas koordinācijas padomē ir nepietiekama. Bez Latvijas Jaunatnes padomes pārstāvjiem Jaunatnes politikas koordinācijas padomes darbā nepieciešams iesaistīt Latvijas Skolēnu padomes un Latvijas Studentu apvienības pārstāvjus, kas pārstāv skolēnu un studentu intereses. 
Vērtējot Jaunatnes politikas likumprojektu, Druviete aicināja likumā neiekļaut sadaļu par neformālo izglītību. 
Formālā un neformālā izglītība ir cieši saistītas, un tā ir nozīmīga Izglītības un zinātnes ministrijas darbības joma. Gan formālā, gan neformālā izglītība tiek izvērsta gan jaunatnes izglītošanā, gan mūžizglītībā, un šim mērķim tiek paredzēts salīdzinoši liels finansējums, sacīja ministre. 
Šos jautājumus nolemts risināt starpministriju līmenī, izvērtējot neformālās izglītības statusu un piekritību katras ministrijas kompetencei, aģentūru LETA informēja Bērnu un ģimenes lietu ministrijas Sabiedrisko attiecību departamenta direktors Taivo Trams. 
Lai gan Jaunatnes politikas koordinācijas padomes sēdes paredzēts sasaukt divas reizes gadā, bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainars Baštiks (LPP) uzsvēra, ka nākamo sēdi būtu svarīgi sasaukt vēl šogad, jo saskaņošanai jāvirza Jaunatnes likumprojekts, kā arī iespējami ātrāk jāsakārto jaunatnes joma. 
Pret Lembergu sāk vēl vienu kampaņu
Liene Barisa,  NRA  09/15/05    Partija Jaunais laiks, sadarbojoties ar uzticamajiem ruporiem – Latvijas Televīziju un laikrakstu Diena –, sākusi jaunu kampaņu pret Aivaru Lembergu.
Vakar Ventspils domes deputāts no JL Aivis Landmanis vērsies ar iesniegumu KNAB, kā arī prokuratūrā, lūdzot pārbaudīt interešu konflikta situāciju, kurā, iespējams, atrodas Ventspils domes priekšsēdētājs Aivars Lembergs. Uz deputāta iesniegumā pausto aizdomu pamata tajā pašā vakarā Panorāmā tika rādīts sižets. Visticamāk, savās interesēs informāciju šiem medijiem piespēlējis pats A. Landmanis, jo abas tiesībsargājošās organizācijas vakar noliedza, ka saņēmušas deputāta vēstuli. Apejot citus medijus, šī informācija nodota arī laikrakstam Diena. Interešu konfliktu A. Landmanis saskatot 18. aprīlī Ventspils domes pieņemtajos grozījumos Ventspils brīvostas pārvaldes nolikumā par brīvostas pārvaldes valdes priekšsēža un viņa vietnieka prēmēšanu. 
Viņaprāt, A. Lembergs lemšot par sev piešķiramo prēmiju lielumu, jo grozījumos paredzēts, ka rīkojumu par brīvostas pārvaldes valdes locekļu un priekšsēža vietnieka prēmēšanu izdod un paraksta domes priekšsēdētājs, bet par brīvostas pārvaldes valdes priekšsēža – domes priekšsēdētāja pirmais vietnieks. A. Lembergs ir gan domes priekšsēdis, gan brīvostas valdes priekšsēdētājs. Taču A. Lembergs uzsver, ka nevienu prēmiju viņš sev nav piešķīris.
A. Landmanis iesniegumā apgalvo, ka Ventspils brīvostas pārvalde investējusi 700 000 latu jaunā sulu termināļa celtniecībā, kura pastarpināts īpašnieks esot A. Lembergs, jo ir LSF Holdings daļu turētājs, kas ir Baltics Juice Terminal 50% kapitāldaļu īpašnieks. Šāda informācija izskanēja arī Panorāmā, taču termināļa celtniecībā Ventspils brīvosta vispār naudu nav investējusi. Turklāt brīvostas pārvaldes valdes sēžu protokoli liecina, ka situācijās, kad valdei jālemj par darījumiem uzņēmējdarbībā, kurā viņam varētu būt kādas intereses, A. Lembergs balsošanā nepiedalās.
A. Landmanis lūdzis pārbaudīt, vai A. Lembergs nav saistīts ar kompāniju Netherfin Financial Services, kura meitasuzņēmums SIA NFS augustā pārdeva nekustamo īpašumu Liepājas prospektā 3/5 Ventspilī TC Tobago, kas pieder A. Lemberga bērniem. A. Lembergs gan norāda, ka viņa bērni jau ir trīsdesmitgadnieki – pieauguši cilvēki – un neatskaitās par to, ko pērk un pārdod, un ar minēto firmu viņam saistības nav. Un likums neuzliek pienākumu vecākiem zināt par bērnu finansiālajiem un citu veidu darījumiem, ja viņi ir pilngadīgi. "Šī ir vēl viena kampaņa, kas sākta pret mani, turklāt apbrīnojami līdzīgs ar citām ir tās tehniskais izpildījums. Proti, ekskluzīvas tiesības informēt sabiedrību par šādu pret mani vērstu iesniegumu KNAB un prokuratūrai saņem tikai divi mediji – Panorāmas ziņu dienests un laikraksts Diena. Abi kā sarunājuši atsūtīja arī man jautājumus, uz kuriem sniedzu konkrētas un nepārprotamas atbildes." Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās informācijas, tieši šajās dienās KNAB gatavo publiskot informāciju par Panorāmas ziņu dienesta vadītāja Gundara Rēdera saistību ar kādu finansiālu darījumu un, iespējams, ka šādā veidā LTV vēlas novērst uzmanību no KNAB sagatavotajiem atzinumiem, kas varētu būt nelabvēlīgi ziņu dienesta pašreizējam vadītājam. Lems par viendzimuma laulību aizlieguma iekļaušanu Satversmē
Liene Barisa,  NRA  09/15/05     Šodien deputāti lems, vai nodot izskatīšanai komisijām Latvijas Pirmās partijas (LPP) sagatavotos grozījumus Satversmē, kas paredz aizliegt laulāties viena dzimuma personām. Partiju aptaujas ļauj secināt, ka likumprojekts, visticamāk, gūs vairākuma atbalstu.
Priekšlikumu noteikti atbalstīšot LPP, Tēvzemei un Brīvībai/LNNK, kā arī Tautas partijas (TP) Saeimas frakcijas – partijas, kuras noraidoši izturējās arī pret Rīgas Praida norisi. "Mēs atbalstām likumprojekta nodošanu komisijām. Neredzam nekādu iemeslu, lai nebalsotu par," sacīja TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats. 
TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš aģentūrai LETA skaidrojis, ka arī TP kā konservatīva partija balsos "par" koalīcijas partneru sagatavoto likumprojektu. Viņš gan uzsvēra, ka Satversmi nevar grozīt, "kad kādam tas ienāk prātā, tāpēc grozījumi būs jāskata kontekstā ar citām nepieciešamām izmaiņām pamatlikumā". Priekšlikumu vēl vajadzēs rūpīgi izvērtēt Saeimā, uzskata J. Lagzdiņš. 
Savukārt partijas Jaunais laiks (JL), kas pret Praidu neiebilda, kā arī Zaļo un zemnieku savienības, Tautas saskaņas partijas un citām frakcijām būšot brīvais balsojums. JL frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis pārmeta LPP, ka, iesniedzot Satversmes grozījumus, pirms tam partija nekonsultējās ar koalīcijas partneriem. Viņš arī uzskata, ka LPP mērķis nav grozīt Satversmi, bet gan "pacelt populistisku lietu, lai spekulētu ar cilvēku pārliecību". 
Opozīcijas partijas Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs uzskata, ka ierosinājums šādi grozīt Satversmi patiesībā ir provokācija un izaicinājums un, diskutējot par šo tēmu Saeimā, atkārtotos tas pats, kas notika Praida laikā. 
Lai grozītu konstitūciju, ir jānodrošina trīs ceturtdaļas Saeimas deputātu atbalsts. Lai nodotu likumprojektu komisijām, pietiek ar balsu vairākumu, savukārt, izskatot likumprojektu lasījumos, būs nepieciešams jau trīs ceturtdaļu deputātu atbalsts. Šķēli, iespējams, spiež atgriezties politikā, bet varbūt viņš pats tausta, vai sabiedrība to vēlas 
Ināra Egle,  Diena  09/15/05    Sev raksturīgā skarbā tonī paziņojis, ka viņš ar žurnālistiem tagad nerunājot, un novēlējis visu labu, Andris Šķēle nesen pārtrauca ļoti īso telefonsarunu ar Dienu. Nav pagājušas ne pāris nedēļas, kad trešdien Tautas partijas bijušais līderis A.Šķēle plašā intervijā sieviešu auditorijai domātajā žurnālā Ieva runā par dzīvi. Saruna pieteikta kā A.Šķēles uznāciens pēc vairāku mēnešu klusēšanas. Lai arī viņam tuvāk un tālāk stāvoši domubiedri ik pa laikam medijos izteikušies, ka A.Šķēlem jāatgriežas, par šo tematu intervijā tikpat kā neko nevar uzzināt, ja neskaita TP ierindas biedra secinājumu, ka "politika ir viduvējību bizness".
Taču, pēc sociologa Aigara Freimaņa domām, šī frāze tomēr netieši norādot, ka A.Šķēle labprāt paliktu nostāk no politikas. Tajā pašā laikā uz viņu kā potenciālo TP saraksta līderi varētu būt pietiekami liels spiediens gan no partijas biedriem, gan arī no politikas nostāk stāvošiem cilvēkiem, piemēram, advokāta Andra Grūtupa. To pieļaujot, A.Freimanis arī sacīja: "Te ir jautājums, vai Šķēlem pietiks spēka palikt malā, ja politikā nāks Aivars Lembergs, par ko baumo. Kā var nojaust, A.Lembergam varētu būt arī panākumi, par ko liecina viņa joprojām augstais reitings."
TP tagadējais līderis Atis Slakteris pēc ilgāka pārtraukuma otrdien esot ticies ar A.Šķēli. Vaicāts, par ko bijusi saruna, A.Slakteris minēja jau agrāk dzirdēto, ka A.Šķēle ar interesi vērojot politiskos procesus, viņam esot savs viedoklis, kurā ir lietderīgi ieklausīties. "Mēs laiku pa laikam arī apjautājamies, vai viņš nedomā nākt politikā, bet pagaidām nekas nav mainījies," sacīja A.Slakteris, norādot, ka A.Šķēle tādu iespēju ir noraidījis. TP priekšsēdis arī īsti nevarēja atbildēt, ar kādu kārtas numuru A.Šķēle startētu vēlēšanās, ja par ko tādu tomēr izšķirtos. A.Slakteris uzskata, ka premjera partijai vēlēšanās sevi vajadzētu pieteikt ar premjeru Aigaru Kalvīti kā pirmo numuru. Neoficiāli kuluāros arī dzirdēts, ka gadījumā, ja A.Lembergs tieši iesaistītos lielajā politikā, A.Šķēle nevarētu palikt malā, lai nezaudētu savu ietekmi stratēģiski svarīgu jautājumu izlemšanā, kura tādā gadījumā politiskajam konkurentam pieaugtu. A.Šķēles domubiedru izteikumus par nepieciešamību viņam atgriezties un paša intervijas var uztvert arī kā vēlmi uztaustīt sabiedrības iespējamo reakciju, ja tā notiktu.
Jau rakstīts, ka A.Šķēles dzīvesbiedre Kristiāna Lībane–Šķēle sarunā ar Dienu vasarā pieļāva iespēju kandidēt Saeimas vēlēšanās. Taču vairāki TP biedri neoficiāli arī izteikuši bažas, ka A.Šķēle varētu iebilst pret sievas atgriešanos politikā.
Aizliedz laulāties viena dzimuma personām
TVNET / NRA  09/15/05    Saeima, 55 deputātiem balsojot par, vienam - pret un 12 deputātiem atturoties, atbalstīja un nodeva izskatīšanai komisijām Latvijas Pirmās partijas Saeimas frakcijas deputātu sagatavotos grozījumus Satversmē, kas paredzēja noteikt, ka valsts aizsargā laulību - savienību starp vīrieti un sievieti, kā arī ģimeni, vecākus un bērnu tiesības, tātad aizliegt laulāties viena dzimuma personām.Pašreizējā Satversmes redakcija nosaka, ka valsts aizsargā un atbalsta laulību. 
Jau iepriekš partiju aptaujas ļāva secināt, ka likumprojekts gūs vairākuma atbalstu. 
"Mēs atbalstām likumprojekta nodošanu komisijām. Neredzam nekādu iemeslu, lai nebalsotu par," sacīja TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats. 
TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš skaidrojis, ka arī TP kā konservatīva partija balsos "par" koalīcijas partneru sagatavoto likumprojektu. Viņš gan uzsvēra, ka Satversmi nevar grozīt, "kad kādam tas ienāk prātā, tāpēc grozījumi būs jāskata kontekstā ar citām nepieciešamām izmaiņām pamatlikumā". Priekšlikumu vēl vajadzēs rūpīgi izvērtēt Saeimā, uzskata J. Lagzdiņš. 
Savukārt partijas Jaunais laiks (JL), kas pret Praidu neiebilda, kā arī Zaļo un zemnieku savienības, Tautas saskaņas partijas un citām frakcijām būšot brīvais balsojums. JL frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis pārmeta LPP, ka, iesniedzot Satversmes grozījumus, pirms tam partija nekonsultējās ar koalīcijas partneriem. Viņš arī uzskata, ka LPP mērķis nav grozīt Satversmi, bet gan "pacelt populistisku lietu, lai spekulētu ar cilvēku pārliecību". 
Opozīcijas partijas Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs uzskata, ka ierosinājums šādi grozīt Satversmi patiesībā ir provokācija un izaicinājums un, diskutējot par šo tēmu Saeimā, atkārtotos tas pats, kas notika Praida laikā. 
Lai grozītu konstitūciju, ir jānodrošina trīs ceturtdaļas Saeimas deputātu atbalsts. Lai nodotu likumprojektu komisijām, pietiek ar balsu vairākumu, savukārt, izskatot likumprojektu lasījumos, būs nepieciešams jau trīs ceturtdaļu deputātu atbalsts. 
Veselības aprūpes reformai nākamā gada budžetā plāno atvēlēt 5 miljonus latu LETA  09/15/05    Veselības aprūpes sistēmas reformai nākamā gada budžetā plānots atvēlēt piecus miljonus latu, informēja Veselības ministrijas (VM) Komunikācijas nodaļā. Kuriem mērķiem šī summa tiks tērēta, par to plānots lemt pēc budžeta pieņemšanas Saeimā, sacīja VM sabiedrisko attiecību speciāliste Zaiga Barvida. 
Līdzekļi tiks tērēti saskaņā ar ambulatorās un stacionārās veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju attīstības programmā noteiktajām prioritātēm. Finansējums nepieciešams gan stacionāriem, gan primārās veselības aprūpes sistēmas attīstībai, gan modernu tehnoloģiju iegādei. 
Kā ziņots, VM aprēķini liecina, ka ambulatorās un stacionārās veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju attīstības programmas ieviešanai līdz 2010.gadam būs nepieciešami 314,74 miljoni latu, no tiem 2006.gadā - 52,39 miljoni latu. 
VM minējusi dažādus programmas ieviešanas avotus - valsts budžeta dotāciju, privatizācijas fonda līdzekļus, pašu veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju līdzekļus, aizņēmumus, dāvinājumus, Eiropas Savienības struktūrfondu un citu ārvalstu tehniskās palīdzības līdzekļus, kas tiek piesaistīti konkrētu projektu realizācijai. 
Īstenojot struktūrplānu, iecerēts izveidot jaunas primārās veselības aprūpes ārstu prakses, pilnveidot pašreizējo primārās veselības aprūpes ārstu prakšu infrastruktūru un ambulatoro pakalpojumu sniedzēju, kā arī slimnīcu infrastruktūru un attīstīt veselības aprūpes centrus. 
Plānots attīstīt neatliekamās medicīniskās palīdzības un katastrofu medicīnas sistēmu, kā arī izveidot un attīstīt medicīniskās rehabilitācijas pakalpojumu sistēmu. 
Attiecības bez valsts svētības
Liene Barisa,  NRA  09/16/05    VCB: grozījumus Satversmē varētu saprast kā diskrimināciju.
Neraugoties uz asajām diskusijām un centieniem valstiski ierobežot homoseksuālistu aktivitātes, Latvijā jau ir noslēgtas četras viendzimuma laulības, tiesa, bez valsts atbalsta. Tikmēr parlamentārieši dara visu iespējamo, lai tāds arī nekad nebūtu.
55 deputātiem balsojot par, vienam – pret, 12 atturoties, Saeima nodeva komisijām Latvijas Pirmās partijas (LPP) frakcijas sagatavotos grozījumus Satversmē, kas izslēgtu viendzimuma laulību iespēju. LPP Satversmē paredz iekļaut skaidrojumu, ka laulība ir savienība starp vīrieti un sievieti. Šobrīd tāda nav.
LPP deputāts Jānis Šmits atzina, ka norma Satversmē neparādīsies drīz: "Tas nenotiks agrāk kā līdz 8. Saeimas beigām – tas ir ilgs process, un Satversmes grozīšanai vajag divas trešdaļas deputātu atbalsta". Viņš nešauboties - likumprojektu varēs realizēt, jo "mums deputāti ir konservatīvi un veselais saprāts uzvarēs". Tautas partijas (TP) deputāte Vineta Muižniece gan norādīja, ka Satversmes grozījumi ir ārkārtējs solis. TP balsojusi par likumprojekta nodošanu, "taču tas, ko atbalstām, ir ideja – kāda būs galīgā redakcija, būs darba jautājums", viņa teica.
Valsts cilvēktiesību biroja (VCB) pārstāve Līga Bikseniece uzskata, ka šis nav Satversmes jautjums. "Grozījumi nerada juridiskas sekas – bet vienkārši paskaidro vārdu laulība," viņa uzsvēra. Taču notiekošais parādot diskriminācijas tendenci. "No cilvēktiesību viedokļa, nav starptautisku dokumentu, ka valstī būtu jāatzīst viendzimuma partnerattiecības – tas ir katras valsts jautājums. Vairāk runā par diskrimināciju darbā. Ģimenes jautājumam šajā ziņā nav pievērsta uzmanība. Taču, protams, ir cilvēki ar šādu orientāciju un valstij jānodrošina aizsardzība viņiem," teica VCB pārstāve.
Sociologs Tālis Tīsenkopfs norāda, ka laulība ir sens institūts, un jau sākotnēji tās galvenā funkcija bijusi bērnu radīšana. Papildus tā kļuvusi par reliģijas un baznīcas institūtu. "Mūsdienu sabiedrība pluralizē priekšstatu par šo institūtu. Es neizslēdzu, ka sabiedrība konsensa ceļā kādreiz varētu izlemt par labu viendzimuma laulībām. Taču citās valstīs, runājot par viendzimuma attiecībām, neķeras uzreiz pie laulības, bet attiecību legalizēšanai izmanto citus institūtus, ko sauc, piemēram, par partnerību," viņš sacīja. 
Arī Geju un lesbiešu jauniešu atbalsta grupas valdes loceklis Gabriels Andrejs Strautiņš norāda, ka drīzāk jādiskutē par partnerattiecību noformēšanu, lai varētu sakārtot mantiskās attiecības. Viņam neesot izprotama vēlme steigšus grozīt Satversmi, jo laulāties viena dzimuma partneriem jau aizliegts. "Oficiāli neviens arī nav pieprasījis - kāpēc vispār to tā uztvert," viņš piebilda, spriežot, ka notiek politiskās spēles. Par ierobežojumu slēgt viendzimuma laulības sūdzību neesot arī VCB, atzina L. Biksiniece. Homoseksuāli cilvēki biežāk stāstījuši par problēmām darbā
Mācītājs Māris Sants atzina, ja grozījumus pieņems,Valsts prezidentei lūgs tos neizsludināt. Komentējot iespēju likumdošanā atrunāt partnerattiecību iespēju viena dzimuma personu starpā, viņš sacīja – lai gan tas nav vienkārši, arī šobrīd pie notāra var noslēgt līgumu. M. Sants atzina, ka Latvijas iedzīvotājiem noslēgt viendzimuma laulības tajās valstīs, kur tas atļauts, nav vienkārši, jo vismaz viena partnerim labu laiku attiecīgajā valstī būtu jādzīvo. Jāpiebilst, ka M. Sants Latvijā svētī homoseksuāļu laulības, taču tām likumiska spēka tāpat nav un grozījumi Satversmē neatturēs to darīt turpmāk.
Viendzimuma laulības pašreiz atļautas četrās valstīs – Nīderlandē, Beļģijā, Spānijā un Kanādā. Aktīvas diskusijas par šādu laulību atļaušanu notiek Francijā un Zviedrijā, kurā homoseksuāliem pāriem jau ir iespēja noslēgt partnerību un adoptēt bērnus. Arī Kalifornijas štata asambleja nobalsojusi par viena dzimuma personu laulību atļaušanu, kas ir pirmais gadījums ASV. Par valstiski atzītām partnerattiecībām runā arī Lielbritānijā, Itālijā un citur. Taču daudzas valstis, kuras, gluži kā iecerējusi daļa Latvijas parlamentāriešu, pasteigušās izdarīt visu, lai šādu savienību atļaut nebūtu tik vienkārši. Kanzasas vēlētāji aprīlī referendumā apstiprināja štata konstitūcijas grozījumus, kas paredz šo laulību aizliegumu. Šī ir jau 18 ASV pavalsts, kas šādi grozījusi konstitūciju. Pērn arī Austrālijā, aizliedza viendzimuma laulību 
Viedokļi
Māris Sants, mācītājs: – Mantiskās attiecības jau nav galvenais. Ir, protams, labi, ka arī tas ir sakārtots, bet šis ir jautājums par vērtībām, tādām kā mīlestība. Un laulājas jau parasti pāri, kur ir stabilas attiecības un mīlestība.
Līga Bikseniece: – Mums ir Civillikums, kur jau atrunāts, ka starp viena dzimuma pārstāvjiem laulību noslēgt nevar. Šādi grozījumi Satversmē ir vairāk politisks solis nekā juridisks. Un atruna, ka laulības ir vīrieša un sievietes savienība, jau neizslēgs iespēju, ka viena dzimuma partneri varēs noslēgt partnerattiecības.
Jānis Šmits, LPP deputāts: – Mums nekas nav pret homoseksuāliem cilvēkiem, bet mēs gribam parādīt, kādas mūsu valstī ir normas un vērtības un kādai jābūt ģimenei. (..) mēs neatbalstām arī partnerattiecību legalizēšanu.
Roko Butiljone, Itālijas kultūras ministrs: – Katrai valstij ir suverēnas tiesības pašai izlemt, vai likumdošanā nostiprināt tradicionālās ģimenes – sievietes un vīrieša savienības – priekšrocības, liedzot ceļu viendzimuma laulībām. Statoil noraida saistību ar Jauno laikuIlze Šteinfelde,  NRA  09/16/05     Lai gan Eiropas Savienības (ES) direktīvas pieļauj lauksaimniecībā un mežsaimniecībā nodarbinātai tehnikai izmantot sliktākas kvalitātes degvielu, Latvija atšķirībā no citām ES valstīm šo iespēju nav izmantojusi, tāpat kā nav pieprasījusi pārejas periodu degvielas kvalitātes normu ieviešanai. 
SIA Latvija Statoil izpilddirektore Baiba Anda Rubesa pēc vakardienas publikācijas Neatkarīgajā par iespējamo Jaunā laika (JL) saistību ar Statoil uzsvēra: "Tāpat kā jebkura cilvēka, arī manā varā nav nest jebkādu atbildību par manu vecāku uzskatiem un rīcību. Vienīgais, ko varu apliecināt – manu tuvinieku politiskā piederība nekad nekādā veidā nav sekmējusi manu profesionālo pienākumu veikšanu. Gluži pretēji – tā ir kaitējusi, jo, lai cik absurdi tas būtu, ar to tiek manipulēts. Šis gadījums ir spilgts piemērs."
Neatkarīgā jau rakstīja, ka B. A. Rubesas tēvs Bruno Reinholds Rubess ir JL biedrs un ilgus gadus strādājis kopā ar JL līderi E. Repši.
B. A. Rubesa uzskata, ka atbildība jāuzņemas visām pēdējos astoņos gados pie varas bijušajām valdībām un Latvijas Degvielas tirgotāju asociācijai, kas ar šo jautājumu strādāja visu iestāšanās pārrunu laiku. Turklāt degvielas kvalitātes standarti bijuši Latvijas iestāšanās ES nosacījumos un netika pakļauti diskusijām. 
Latvijas Degvielas tirgotāju asociācijas valdes priekšsēdētājs Ojārs Kračevkis gan iebilda Statoil izpilddirektores teiktajam: "Latvijas iestāšanās sarunu laikā asociācija iebilda pret to, ka Latvija neprasa pārejas periodu degvielas kvalitātes prasību ieviešanai. Mēs jau tobrīd brīdinājām, ka augsto prasību dēļ Latvijai varētu būt problēmas nākotnē, un to dēļ par degvielu Latvijas iedzīvotājiem būs jāmaksā vairāk. Grieķijai, kura ir sena ES dalībvalsts, degvielas standarti ir daudz mīkstāki, nekā Latvija grasījās ieviest. Mūs toreiz neuzklausīja. Toreizējais ekonomikas ministrs Vladimirs Makarovs, kas sagatavoja noteikumus, iebildumus vērā neņēma. Taču tagad vilciens jau ir aizgājis." 
Neatkarīgā jau rakstīja, ka iestāšanās līgumu Latvijas vārdā parakstīja toreizējais premjers E. Repše. Viņa padomnieks Dans Titavs norādīja, ka par iestāšanās līgumu, nosacījumiem, sarunām un konkrētiem noteikumiem atbildēja ekonomikas ministrs Juris Lujāns. Viņš ekonomikas ministra amatu pildīja no 2002. gada novembra līdz 2004. gada janvārim. 
Taču teorētiski gan E. Repše, gan J. Lujāns varēja pieprasīt pārskatīt degvielas kvalitātes nosacījumus.
Turklāt, lai gan ES direktīvas pieļauj lauksaimniecībā un mežsaimniecībā nodarbinātai tehnikai izmantot sliktākas kvalitātes degvielu, Latvija atšķirībā no citām ES dalībvalstīm šo iespēju nav izmantojusi, secinājusi Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija. Tā lūgusi ekonomikas ministru Krišjāni Kariņu (JL) sadarbībā ar Zemkopības ministriju pēc iespējas ātrāk izvērtēt iespējas atļaut Latvijas laukos iegādāties un izmantot degvielu ar lielāku sēra saturu. 
B. A. Rubesa skaidroja, ka patlaban prasības degvielas kvalitātei Latvijā ir zemākās ES. 
"Tā ir atbilde uz daudzu autovadītāju uzdoto jautājumu – kāpēc ar Rietumu valstīs ielietu degvielu var nobraukt vairāk kilometru, nekā ar Latvijā ielietu degvielu. Degvielas kvalitāte tieši ietekmē dzinēja darbību un ilgmūžību, tātad auto īpašnieka maku. To apliecinās jebkurš auto meistars. Degvielas kvalitāte tieši nosaka arī kaitējuma apmēru videi – cik sēra un citu kaitīgu vielu ir ikkatra ieelpotajā gaisā. Tātad vienīgais, kura interesēs ir kvalitātes standarti, ir jebkurš valsts iedzīvotājs, kurš brauc ar auto un elpo gaisu," skaidroja B. Rubesa. "Latvija Statoil ir mazumtirgotājs, kas tāpat kā jebkurš cits tirgotājs tikai tirgo preci. Pēc paša iniciatīvas mēs strādājam saskaņā ar ES standartu, nevis tikai obligātajām minimālajām prasībām. Kas attiecas uz uzņēmuma interesi, tad tai var būt vienīgi sociālās atbildības raksturs – vēlme, lai dzīves līmenis un apstākļi valstī uzlabotos pēc iespējas straujāk. Un to Statoil ir apliecinājis ne reizi vien. Piemēram, degviela, kuru patlaban tirgojam, nesatur sēru, kaut arī valstī spēkā esošās minimālās prasības pieļauj tā klātbūtni degvielā.

Saimniecībā un biznesā...

Ekonomiste: Latvijā nepieciešams vismaz divreiz vairāk uzņēmumu nekā patlaban
LETA  09/11/05    Latvijā ir nepieciešams apmēram divas reizes vairāk mazo un vidējo uzņēmumu nekā patlaban, uzskata ekonomiste Solvita Vītola.
Ekonomiste norādīja, ka vecajās Eiropas Savienības dalībvalstīs uz 1000 ekonomiski aktīvo cilvēku ir 51 mazais un vidējais uzņēmums, savukārt Latvijā - aptuveni 18.
Pēc Vītolas domām, ir vairāki objektīvi iemesli, kāpēc netiek dibināts tik daudz uzņēmumu, cik vajadzētu. Viens no iemesliem ir valsts nenoteiktība - nepietiekams valsts atbalsts un nesakārtota nodokļu politika, līdz ar to cilvēki netiek stimulēti uzņemties atbildību. Sarežģīta ir arī uzņēmumu reģistrācija un pārskata sistēmas.
Cilvēkiem trūkst arī nepieciešamo zināšanu, kas savukārt rada lielu riska izjūtu, jo iedzīvotāji vēl nav pieraduši riskēt, turklāt dažkārt vēl aizvien ir bail ņemt kredītus, jo nav pārliecības, ka šo kredītu pēc noteikta laika varēs arī atmaksāt.
Izveidojusies savāda situācija, jo dažas augstākās izglītības iestādes sagatavo uzņēmējus akadēmiskajās studiju programmās, taču šaubas rada, vai šis absolvents ir gatavs darba tirgum, ja viņš ne vienu dienu nav bijis praksē, teica Vītola.
Trūkst arī loģiskās domāšanas un mākas ieskatīties nākotnē, uzskata ekonomiste. Pakalpojumu sfērā bizness tikai vēl attīstītās, jo mūsdienu klients ar katru dienu prasīs aizvien jaunu servisu un tas kādam būs jāsniedz. 

Apkopota statistika par Latvijas transportuInga Balode,  NRA  09/12/05     "Republikas pilsētās visvairāk reģistrēto auto 2004. gada beigās, rēķinot uz 1000 iedzīvotājiem, bijis Jūrmalā, Rīgā un Ventspilī, attiecīgi 343, 325 un 294," teikts LR Centrālās statistikas pārvaldes izdevumā Transports 2004. gadā. 
Rajonos līderi bijuši Cēsu un Ventspils rajons, tajos pagājušajā gadā reģistrēti attiecīgi 347 un 345 auto uz 1000 iedzīvotājiem. Vidēji pērn Latvijā uz 1000 iedzīvotājiem bijuši 262 vieglie automobiļi, bet vispopulārākā vieglo automobiļu marka bijusi Volkswagen. 
Transporta nozarē strādājošo bruto darba samaksa 2004. gadā bijusi aptuveni par 30 latiem lielāka par vidējo samaksu tautsaimniecībā, proti, 242 lati. Visvairāk pērn pelnījuši ūdenstransportā, gaisa transportā un cauruļvadu transportā strādājošie – attiecīgi vidēji mēnesī 564, 559 un 538 latus, bet viszemākā mēneša vidējā bruto darba samaksa bijusi autotransportā un pilsētu elektriskajā transportā strādājošajiem, proti, 155 lati. 
Statistisko datu krājumā ir apkopotas ziņas par satiksmes ceļu garumu, transporta līdzekļu skaitu, transporta darbību dalījumā pa galvenajiem transporta veidiem 1990.–2004. gadā, to skaitā arī informācija par svarīgākajām eksporta un importa kravām komercpārvadājumos, Latvijas kuģu reģistrā fiksēto kuģu skaitu u.c. Ekonomikas ātruma rekords 
Roberts Remess, Ekonomistu apvienības 2010 eksperts,  Diena  09/12/05    Iekšzemes kopprodukta pieaugums šā gada otrajā ceturksnī pret attiecīgo iepriekšējā gada periodu — 11,6% — ir līdz šim augstākais mūsdienu Latvijā, iespaidīgs ir arī kāpums pret iepriekšējo ceturksni — gandrīz vai 6%. 
Ekonomikas dzinējspēki gan paliek iepriekšējie — tirdzniecība un būvniecība. Arī transporta un sakaru nozarē lielākais kāpums bija vērojams ar iekšējo tirgu saistītajās apakšnozarēs — pasažieru pārvadājumos un sakaru pakalpojumos. Izaugsme apstrādes rūpniecībā un pat komercpakalpojumu sektorā bija zemāka par vidējo, tomēr arī šajās jomās otrajā ceturksnī ekonomiskā rosība palielinājās. Neskatoties uz inflāciju, ar kredītu pieaugumu stimulēts, iekšējā tirgus pieprasījums joprojām neuzrāda piesātinātības pazīmes. Vai šī straujā izaugsme slēpj kādus riskus? Ekonomikas pieauguma temps, lai arī cik liels tas būtu, pats par sevi pārkaršanas draudus nerada. Jo iekšzemes kopprodukta dati jau ir pagātne, rezultāts iepriekš sasniegtajam. Pārkaršanas risks pastāv šodienas biznesa lēmumos — iespējamā tirgus potenciāla pārvērtēšanā, kļūdainā naudas ieguldīšanā, kredītņēmēju riska nenovērtēšanā. Ja ekonomika pārkarsīs, tad iekšzemes kopprodukta datos to varēsim redzēt jau pēc tam — kā tempu strauju kritumu. Vispirms kādā atsevišķā nozarē, pēc tam — arī kopumā.

Latvija piesaka maz patentu 
Evija Ercmane,  Diena  09/12/05    Galvenais izgudrotāju kavēklis — nauda; veido programmu starptautisko patentu pieteikumu finansēšanai
Nepilni divi simti izgudrojumu gadā patentēti Latvijā, un tikai daži jaunatklājumi pieteikti ārvalstu patentu organizācijās. Tāda ir Latvijas un vairāku citu jauno Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu bilance inovāciju patentēšanā. Latvijas patentu valde (LPV) un komersantu pārstāvji gauso pieteikšanos skaidro ar naudas trūkumu un klibo valsts politiku zinātnes un inovāciju jomā. Ekonomikas ministrijā (EM) patlaban gan top noteikumi, kuros no ES fondiem paredzēts finansiāls atbalsts patenta iesniegšanai.
Lai gan kopējo ārpus Latvijas pieteikto patentu skaitu precīzi noteikt nav iespējams, jo procedūru veic vairākas iestādes, kas savstarpēji ar informāciju neapmainās, Eiropā centrālās patentu organizācijas dati liecina, ka Latvija līdz ar pārējām Baltijas valstīm būtiski atpaliek no citām Eiropas Savienības (ES) valstīm. Taču ar Eiropas Patentu iestādē (EPI) pieteiktajiem izgudrojumiem uz Baltijas valstu fona Latvija izceļas. Pērn Latvija pieteikusi 12 jaunatklājumus, Lietuva 10, Igaunija vēl mazāk. Taču Igaunijai vairāk patentu jau apstiprināti — tie izgājuši trīs gadus ilgo EPI izskatīšanas procedūru. 
LPV direktors Zigrīds Aumeistars gan uzsver, ka Latvija varētu lepoties ar statistiku, kas mērāma tūkstošos, nevis dažos desmitos. "Mūs nevar salīdzināt ar tādām mazajām valstīm kā Nīderlande vai Somija," norāda Z.Aumeistars. Piemēram, pērn EPI apstiprinājusi 40 Somijas, 74 Īrijas un 639 Nīderlandes patentus. 
"Mums ir tikpat slikti rādītāji kā Slovākijai un Slovēnijai, un citām valstīm, kas atradās šinī intelektuālā īpašuma izpratnes zonā, proti, kur viss piederēja valstij," atzīst arī Latvijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis Jānis Kristapsons. 
"Intelektuālā īpašuma patentēšana ir nonivelēta. Firmas meklē iespējas, kā apiet patentu likumus, lai varētu piereģistrēt pat tādas lietas kā datora peles klikšķis vai kols un iekaviņa, kas tiek saukts par "smailiju"," norāda Latvijas Elektrotehnikas un elektronikas rūpniecības asociācijas prezidents Normunds Bergs. "Īsti vērtīgi izgudrojumi starp nopatentētajiem ir tikai daži procenti," uzskata N.Bergs. 
Zinātnes pārstāvji gan ir pārliecināti, ka Latvijā ir gana daudz inovāciju, kuras varētu patentēt pasaules mērogā. Tam galvenais kavēklis ir finanšu trūkums. "Viena izgudrojuma patentēšanas izmaksas Eiropas Patentu organizācijas visās dalībvalstīs svārstās no 60 līdz 100 tūkstošiem eiro, bet visās pasaules valstīs ap 400 tūkstošiem eiro. Pasaules prakse liecina, ka tikai 1 no 500 patentiem tiek ieviests ražošanā un tikai retais no šiem "veiksmīgajiem" patentiem ir arī komerciāli veiksmīgs," stāsta zāļu ražotāja Grindeks valdes priekšsēdētājs Valdis Jākobsons. Grindeks jau iesniedzis divus starptautiskus patentu pieteikumus uz vairākiem desmitiem valstu.
"Mēs esam ļoti nabadzīgi. Visai Latvijai kopā ir mazāk patentu nekā vienai lielai ASV kompānijai," atzīst J.Kristapsons. Latvijā nav daudz uzņēmumu, kas gatavi ieguldīt simtiem tūkstošu latu "mietiņu iesišanai". "Iesniegt patentu uz katru iespējamo izgudrojumu ir tāda atzīmēšana, "mietiņa iesišana", un to var darīt tikai uzņēmumi, kuriem ir milzīgs budžets," uzskata N.Bergs. Lai pelnītu, pārdodot patentus, jāpatentē vairāki desmiti izgudrojumu, jo tikai daži no tiem var būt veiksmīgi. 
Tā kā rūpniecībā, kur tiek radītas vērtīgas inovācijas, Latvijā piesaistīts prāvs ārvalstu kapitāls, izgudrojumi šajā nozarē atkarīgi no ieguldītāju politikas. "Kāpēc investoram organizēt produkta izstrādi šeit, ja viņš uz šejieni atnācis galvenokārt lēto darbaroku dēļ," vaicā J.Kristapsons. Līdzīgā "atkarībā" nonāk arī uzņēmumiem nepiesaistītie zinātnieki, proti, lai veiktu izpēti, nepieciešami līdzekļi, kas tiek piesaistīti no ārvalstu uzņēmumiem. Tādējādi izgudrotājs ir Latvijas zinātnieks, bet patenta īpašnieks, kurš gūst finansiālu labumu, autortiesības pārdodot, ir ārvalstu kompānija. 
Lai atbalstītu Latvijas izgudrotājus, EM izstrādā noteikumu projektu programmas "Atbalsts jaunu produktu un tehnoloģiju attīstībai", kurās plānots atbalstīt arī izmaksas, kas saistītas ar patentu pieteikšanu un iegūšanu. "Patentēšanas atbalstīšana ir apsveicama, taču tā nevar būt prioritāra. Daudz svarīgāk palielināt algas zinātniekiem un uzlabot laboratorijas," norāda N.Bergs.
***
Eiropas Patentu iestādē apstiprinātie patenti
	Igaunija	 Lietuva	 Latvija	
2004	 2	 1	 —	
2003	 1	 —	 —	
2002	 1	 —	 —	
Dati: Eiropas Patentu iestāde

Firmu dibināšana ar ārvalstu komersantu līdzdalību uz godaprāta pleciem Evija Ercmane,  Diena  09/12/05    Latvijā ir viegli nodibināt uzņēmumu, kuram viens no īpašniekiem ir neeksistējošs, it kā kādā aizjūras valstī dibināts uzņēmums, un, noformējot par ārvalstu investīcijām, legalizēt negodīgi iegūtus līdzekļus. Likums neprasa, lai notārs vai Uzņēmumu reģistrs (UR) pārliecinātos par jaundibināmā uzņēmuma īpašnieka — ārvalstu kompānijas — eksistenci, norāda notāri, kuri uzskata, ka šāda pārbaudes būtu jāveic UR vai arī likumā skaidri jānosaka atbildīgais.
Pie Latvijas notāra atnāk cilvēks, kurš vēlas dibināt jaunu uzņēmumu. Viņš ir, piemēram, Panamā it kā reģistrēta uzņēmuma pārstāvis. Notārs, kurš pirms reģistrēšanas UR apstiprina potenciālo dibinātāju parakstus, rīcībspēju un pieteikumu, saņem divus starptautiski atzītus dokumentus — Panamas notāra apstiprinātu pieteikumu, kurā dibinātāji izsaka vēlmi reģistrēt uzņēmumu, un īpašnieka pilnvaru kādam Latvijas iedzīvotājam, ļaujot šeit dibināt meitasuzņēmumu. Reģistrācijas pieteikumā dibinātāji netiek nosaukti, nav atrodams arī Panamas uzņēmuma reģistrācijas numurs, pēc kura būtu iespējams pārliecināties par uzņēmuma eksistenci, savu pieredzi stāsta zvērināta notāre Ilze Metuzāle. 
UR atzīst, ka arī viņi faktisko kontroli neveic un jauno Latvijas komercstruktūru reģistrē, balstoties vien uz starptautiski atzītiem dokumentiem. "Komerclikuma desmitais pants nosaka, ka notāram ir jāpārliecinās par dibinātāju rīcībspēju. Nezinu, kā vēl skaidrāk var pateikt, ka fizisko un juridisko personu pārbaudīšana ir viņa atbildība," norāda UR galvenais valsts notārs Jānis Endziņš. 
Latvijas Zvērinātu notāru padome (LZNP) gan skaidro, ka "notāram likums nenosaka pārbaudīt, vai tāds uzņēmums "Panamā" eksistē". Notāram Latvijā jāapstiprina tikai pie Panamas notāra apliecināta vēlme dibināt uzņēmumu jeb pieteikums, nevis Panamas firmas dibināšanas līgums. I.Metuzāle norāda, ka Panamas notāra apliecinātajā pieteikumā turklāt nav informācijas, piemēram, reģistrācijas numura, pēc kuras šo rīcībspēju varētu pārbaudīt. 
"Notāru padome par šo problēmu ir runājusi arī UR kopējās mācībās, un notāri patlaban pēc savas iniciatīvas ziņo UR par katru gadījumu, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība. Lai sakārtotu likumdošanu, UR būtu jānāk ar savu likumdošanas iniciatīvu," uzskata LZNP izpilddirektore Vija Piziča. J.Endziņš Dienai gan atzina, ka likumdošana jau patlaban nosaka visas kompetences, tādēļ nekādas izmaiņas nav nepieciešamas.
Tieslietu ministrija Dienai pieļāva, ka, iespējams, būtu nepieciešamas kādas likumdošanas izmaiņas, piemēram, Notariāta likumā, norādot, ka ministrija ir gatava iesaistīties diskusijā.

Trešdaļai iedzīvotāju pēcnodokļu alga mēnesī nepārsniedz 100 latus 
LETA  09/12/05    Vairāk nekā trešdaļai jeb 34,2% darba ņēmēju pēcnodokļu jeb neto darba alga nepārsniedz 100 latus mēnesī, liecina Centrālās statistikas pārvaldes šā gada otrajā ceturksnī veiktais pētījums.
Iztikas minimums vienam iedzīvotājam otrajā ceturksnī bija 104,73 lati.
Apsekojums liecina, ka katram devītajam jeb 10,7% darba ņēmēju pamatdarba vietā saņemtās neto darba algas lielums bija līdz 73 latiem mēnesī, bet katram ceturtajam jeb 23,5% - 73 līdz 100 lati.
Katrs piektais jeb 21,9% algotu darbu strādājošie mēnesī saņēma 100 līdz 150 latu, katrs sestais jeb 16,7% - 150 līdz 200 latu, katrs devītais jeb 11,5% - 200 līdz 300 latu, gandrīz uz pusi mazāk jeb 5,6% nodarbināto - 300 līdz 500 latu.
1,9% darba ņēmēju saņēma algu 500 līdz 1000 latu robežās, savukārt 0,4% - virs 1000 latiem.
5,3% algotu darbu strādājošo atteicās izpaust darba samaksas lielumu.
Pašreizējos ekonomiskos apstākļos visai bieži vienā darba vietā nopelnītā samaksa nav pietiekama, tādēļ iedzīvotāji meklē iespēju papildināt savus ienākumus, strādājot vēl kādu darbu, norāda statistikas pārvalde. Aptaujas rezultāti liecina, ka otrajā ceturksnī 55 500 cilvēku jeb 5,4% no nodarbināto kopskaita bija papilddarbs.
Iedzīvotājiem iztikas līdzekļi parasti veidojas no dažādiem ienākumu veidiem, tādēļ apsekojuma laikā respondenti bieži uzrādījuši vairākus ienākumu avotus. Apkopotie rezultāti liecina, ka būtiskākais ienākumu avots 49,7% iedzīvotāju ir darba samaksa.
Nedaudz vairāk nekā ceturtdaļai jeb 26,8% iedzīvotāju atbalstu sniedz radi, draugi vai ģimenes locekļi, nedaudz mazāk iedzīvotāju jeb 23,2% saņēma pensiju, astotā daļa jeb 12,8% saņēma kādu no Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras izmaksātajiem pabalstiem.
Par vēlmi iegūt papildu ienākumus liecina arī nodarbināto darba nedēļas ilgums.
Latvijas likumdošanā ir noteikts darba nedēļas ilgums 40 stundas. Tik ilgi strādā 52,6% nodarbināto, bet sestā daļa jeb 16,5% strādā mazāk par 40 stundām nedēļā. Savukārt nedaudz vairāk nekā ceturtā daļa jeb 27,7% strādā vairāk par oficiālo darba nedēļu.
Pavisam valstī nepilnu darba laiku strādājošo, kas parasti strādā mazāk par 40 stundām nedēļā, bija 98 500 cilvēku. Nedaudz vairāk kā trešdaļa jeb 35,3% no tiem bija spiesti strādāt īsākas darba stundas, jo nevarēja atrast darbu pilnai darba dienai, katram ceturtajam jeb 23% darba dienas ilgumu ietekmēja dažādi personiski vai ģimenes apstākļi, katrs piektais jeb 19% nodarbinātais nemaz negribēja strādāt darbu ar pilnu darba laiku, savukārt katrs devītais jeb 11,6% nodarbinātais papildus vēl mācījās, tādēļ nevarēja veikt darbu ar pilnu slodzi. 

Konkurence maizes cenu tur grožos
Ilze Šteinfelde,  NRA  09/14/05     Ik dienu Latvijas maizes cepēji saražo no 250 līdz 280 tonnām dažādas maizes.Pērkot maizes kukulīti veikalā, lielākā daļa no kasē samaksātās summas aiziet veikalnieku kabatās – aptuveni 20 procenti. Pie miltu, cukura, rauga ražotājiem kopā nonāk tikai viena piektā daļa no pārdotā maizes kukulīša vērtības. 
Jau vairākas nedēļas nenorimst kaislības ap iespējamo maizes cenu kāpumu. Lāču saimnieks Normunds Skauģis Neatkarīgajai atzina, ka maizes cena noteikti celsies.
"Nevajag dramatizēt situāciju. Neviens maiznieks speciāli nepaaugstina maizes cenu. Nevajag maizi salīdzināt ar degvielu, kuras cenu var strauji celt, un cilvēki tik un tā to pirks. Maizes cenu grožos notur lielveikalu spiediens, kuri spiež cenu uz leju, un konkurence. Latvijas maizes tirgū tā ir ļoti spēcīga. Pateicoties tai, maize ir lētāka, nekā tai vajadzētu būt," sacīja N. Skauģis.
Viņš skaidroja, ka no maizes cepšanai nepieciešamajām izejvielām milti veido apmēram pusi. Lāču rudzu maizē pat vairāk nekā 50 procentu. Arī degviela ražošanas struktūrā ieņem nozīmīgu vietu.
"Tas, cik lielu daļu milti un degviela veido no maizes kukuļa izmaksām, ir atšķirīgs lielums gan dažādiem maizes veidiem, gan starp dažādiem uzņēmumiem," skaidroja N. Skauģis.
Par to, ka Latvijā starp maizes ceptuvēm ir asa konkurence, liecina maiznieku satraukums par ieceri no nākamā gada Latvijā ieviest Eiropas Savienības atbalsta programmu, kas paredz ikvienam trūcīgajam valsts iedzīvotājam ik dienu piešķirt par velti 400 gramus kviešu baltmaizes. 
Maija sākumā Ministru kabinets apstiprināja kārtību, kādā tiek administrēti un uzraudzīti tirgus intervences pasākumi augkopības un lopkopības produktiem. Saskaņā ar tiem 2006. gadā 170 000 līdz 180 000 trūcīgo personu ar labdarības organizāciju starpniecību dienā bez maksas varēs saņemt 0,4 kilogramus kviešu baltmaizes. Lai dienā apgādātu 180 000 trūcīgo personu ar 0,4 kilogramiem kviešu baltmaizes, nepieciešamas 72 tonnas maizes. To saražošanai vajadzētu izmantot 48 tonnas kviešu miltu. Lai iegūtu šādu daudzumu miltu, dienā nepieciešams pārstrādāt 64 tonnas kviešu graudu, bet gadā – 23 300 tonnu. Kviešu baltmaizi iecerēts ražot, izmantojot ES intervences krājumos esošos produktus. Programma tiks finansēta no Eiropas Kopienas budžeta Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda Garantiju nodaļas līdzekļiem. 
Pēc Latvijas maiznieku biedrības datiem, ik dienu Latvijas maizes ražotāji saražo no 250 līdz 280 tonnām dažādas maizes. Latvijas lielākais maizes ražotājs akciju sabiedrība Hanzas maiznīcas dienā izcepot aptuveni 90 tonnu maizes. Maiznieki ir nobažījušies, ka maizes dalīšana trūcīgajiem bez maksas ietekmēs maizes tirgu, jo 70 tonnas baltmaizes veido 25 procentus no kopējā maizes tirgus, bet šā baltmaizes daudzuma saražošanai nepieciešamie milti veido 19 procentus no kviešu miltu tirgus.
Maizes cepēji no katra pārdotā kukulīša nopelna aptuveni 10 procentus. Tātad, samaksājot veikalā par baltmaizes kukulīti 20 santīmu, maizes ražotāja kabatā nonāk aptuveni 1,3 santīmi. Pagājušo gadu ar peļņu beidza Hanzas maiznīcas, nopelnot 468 000 latu, un Maiznīca Dinella – 72 634 latus. Fazer pērno gadu beidzis ar 103 906 latu, Liepājas maiznieks – ar 87 059 latu, Jelgavas maiznieks – 278 101 lata zaudējumu.
Pārdodot īpašumu, valstij būs jāatmaksā ceturtdaļa 
Evija Ercmane,  Diena  09/14/05     25% būs jāmaksā no starpības, kas radusies, pieaugot īpašuma vērtībai. Nodoklis valsts budžetā varētu gadā ienest 100 miljonus latu. 
Simt miljoni latu — pat par tik lielu summu varētu palielināties valsts ieņēmumi, ja no nākamā gada par katru nekustamā īpašuma pārdošanas darījumu tiks iekasēts 25% iedzīvotāju ienākuma nodoklis. Šādas izmaiņas paredz Finanšu ministrijas (FM) izstrādātie grozījumi likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli (IIN), kuri steidzamības kārtā tiek virzīti uz Ministru kabinetu. Nodoklis gan nebūs jāmaksā tiem iedzīvotājiem, kas mājas un dzīvokļus pārdos retāk kā reizi trīs gados. 
"Grozījumu mērķis ir panākt, lai spekulanti, kuru darbības pašas par sevi nav sliktas, par darījumiem maksātu nodokļus," skaidro FM Nodokļu politikas departamenta direktore Daina Robežniece. Patlaban ienākuma nodoklis jāmaksā par īpašumiem, kas tiek pārdoti pēc viena gada kopš iegādes brīža. Ik gadu nekustamā īpašuma tirgū apgrozās aptuveni viens miljards latu, par kuriem netiek samaksāts ienākuma nodoklis, lēš nekustamo īpašumu firmas Latio vadītājs Edgars Šīns, prognozējot, ka likuma grozījumi pašvaldību un valsts budžetos kopumā varētu ienest līdz pat 100 miljoniem latu. FM nav tik optimistiska, taču papildu ieņēmumus tomēr prognozē vairākus desmitus miljonu latu. Paredzams, ka no nākamā gada 75% IIN paliks pašvaldībai un 25% nonāks valsts budžetā. 
"Spekulatīvi darījumi ar nekustamajiem īpašumiem no nākamā gada 1.janvāra vienkārši kļūs neizdevīgi. Ja kāds tomēr gribēs pārdot dzīvokli, nemaksājot nodokli, viņam būs jāgaida trīs gadi un tas nozīmē lielāku risku, jo nevar zināt, kā šajā laikā mainīsies nekustamo īpašumu tirgus, iespējams, ka dzīvoklim vērtība arī kritīsies," skaidro premjera padomnieks Aigars Štokenbergs. 
Spekulatīvie darījumi īpaši bieži novērojami jauno dzīvokļu tirgū, proti, nekustamais īpašums tiek nopirkts apzinoties, ka pēc gada, kad to varēs pārdot, pagaidām vēl nemaksājot ienākuma nodokli, tā vērtība būs būtiski palielinājusies. Paredzams, ka šādi spekulatīvie darījumi samazināsies un jaunie dzīvokļi tirgū nonāks ātrāk. "Tam vajadzētu nostabilizēt nekustamo īpašumu tirgu," uzskata A.Štokenbergs. FM gan neprognozē, ka īsā termiņā nodokļu izmaiņas būtiski mazinās inflāciju.
Nodoklis par īpašuma pārdošanu nebūs jāmaksā par tiem īpašumiem, kas iegādāti vai iegūti pirms 2006.gada. Ja 2006.gadā kāds gribēs pārdot savus četrus dzīvokļus, kas saņemti mantojumā no vecvecākiem, viņam ne par vienu no tiem nebūs jāmaksā 25% ieņēmuma nodoklis. Taču, ja dzīvoklis būs nopirkts 2006.gadā un to pārdos 2007.gadā, cilvēkam būs jāmaksā 25% ienākuma nodoklis, ko citviet pasaulē sauc arī par reālā pieauguma nodokli, proti, nodoklis tiks iekasēts tikai par to summu, par cik pieaugusi dzīvokļa vērtība. Piemēram, ģimenei negaidītu apsvērumu dēļ jāpārdod 2006.gadā par 50 tūkstošiem latu iegādātais dzīvoklis, un pārdošanas cena ir tie paši 50 tūkstoši latu, tad 25% nodoklis viņiem nebūs jāmaksā. 
Likuma grozījumi līdz 30.septembrim jāizskata valdībā un jāiesniedz Saeimā, jo tas ir pēdējais brīdis, lai projektu iekļautu nākamā gada budžeta paketē. FM gan skaidro, ka nākamgad būtisks nodokļu ieņēmumu palielinājums vēl nav gaidāms.

Izniekos naudu augsnes pētījumiem
Imants Vīksne,  NRA  09/15/05     Paklausot politiskajam ANO rīkojumam, realitātē neesošas lauksaimniecības zemju degradācijas problēmas pētīšanai Latvija nākamā gada laikā izniekos 400 000 latu. Krasta joslas erozijas monitoringam, naudas jau otro gadu nav.
Viens no apšaubāmā pētījuma objektiem ir Nīcas pagasts, kas par savu piedalīšanos vērienīgajā naudas tērēšanā uzzināja tikai no Neatkarīgās. Patiesās pagasta vajadzības simbolizē Veckrūmu māju cīņa ar jūru. Otrs pētījumu objekts Latvijas apstākļiem ir – ANO sadarbībā ar Vides ministriju nolēmusi analizēt augsnes noplicināšanos auglīgākajos Zemgales līdzenumos. Zemkopības ministrija, kuras jomu projekts tieši skar, šai gadījumā vispār apieta ar līkumu. 
Kā absurdu šo situāciju vērtē Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas aģentūras direktors Andris Leitass, kurš valstī ir atbildīgs par šāda veida pētījumu pasūtīšanu un veikšanu. "Ņemot vērā šīs ziemas pieredzi, mums daudz svarīgāk būtu uzzināt, kā vētras iespaidā mainījusies krasta josla un kas notiks turpmāk. Tas tiešām ir svarīgāk, nekā pētīt auglīgās Zemgales augsnes," spriež A. Leitass. Viņš pieļauj, ka varbūt nākamgad nauda šim nolūkam būs – tas atkarīgs no Vides ministrijas nostājas, un līdz šim institūcija neesot izrādījusi iniciatīvu noskaidrot, kāpēc un kā Latvijas krasta līnija sarūk. Galvenā problēma esot atbilstošu normatīvu aktu trūkums, kas rosinātu to darīt. Salīdzinājumam – ANO konvencija, kas patiesībā rakstīta attīstīto lauksaimniecības zemju glābšanai no noplicināšanas, Latvijai esot saistoša. Vides ministrija pat necenšas noliegt iecerēto tēriņu politisko raksturu. Tāpēc šobrīd galveno neskaidrību rada jautājums, kā līdz projektā noteiktajam 2007. gadam iespējams pamatoti iztērēt gandrīz pusmiljonu latu, ja šāda veida pētījumi veicami ilgstošā laikā. Turklāt Latvijas Lauksaimniecības Universitātes profesors Jānis Švarcbahs, kurš specializējas tieši agroekoloģijā, ir neizpratnē, "ko tur Latvijas apstākļos var tik radikāli pētīt un meklēt". Ar Zemgales augsnēm viss esot kārtībā, jo zemes cena un tās auglība liek zemniekiem rūpēties par pareizu augu seku un mēslošanu. Nīcā – jau padomju laikā izgāzusies iecere sēt kviešus. Šī teritorija piemērota noganāmām pļavām. 
Projekta vadītājs Ansis Grantiņš (privāts konsultants, iepriekš Vides aģentūras darbinieks) apgalvo, ka ievērojamo naudas summu tērēs ne tikai šo lietu konstatācijai, bet arī priekšlikumu izstrādei konkrētajā vides politikas jomā. Tikmēr LLU profesors Aldis Kārkliņš par šā veikuma noderību valstij ir skeptisks. "Drīzāk jau visa šī nauda būtu jādod krasta erozijas pētījumiem. Savukārt piecus tūkstošus varētu iedot šim projektam, ja jau tas politiski ir tik svarīgs," spriež zinātnieks. Šīs ziemas orkāns Latvijas krastus nograuza tūkstošos hektāru, tagad nauda nogriezta. Piekrastes erozijas problēmas jau daudzus gadus pēta Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātes profesors Guntis Eberhards. Atsevišķus pētījumus viņa vadītajai zinātnieku grupai pasūta atsevišķas piekrastes pašvaldības – Ventspils, Roja, Salacgrīva, Jūrkalne, taču valstij kopumā nav priekšstata, kādas sekas būs nākamajai postošajai vētrai, un tā pēc zinātnieku prognozēm var atkārtoties jau pēc diviem gadiem. Vides ministrs Raimonds Vējonis Neatkarīgajai gan iebilst, ka augsnes eroziju nevar pretstatīt krastu izskalojumiem. Pirmkārt, ANO nauda paredzēta vienam konkrētam mērķim, otrkārt, piekrastes erozija ir dabisks process, kurā nav jāiejaucas, savukārt augsnes degradācija ir cilvēka darbības rezultāts. "Visa jūrmala nav jānobetonē tikai tāpēc, lai piekrastes bagātnieki savās nelikumīgi uzceltajās mājās justos droši," ministra viedokli pārstāsta viņa padomnieks Didzis Jonovs. Tiesa gan, Nīcas pagasta Veckrūmu mājas šajā aprakstā nekādi neiekļaujas, un arī G. Eberhards paskaidro, ka runa nav par bagātnieku aprūpēšanu: "Šobrīd valsts nevar plānot savas teritorijas attīstību, jo tai nav prognožu kartes par nākamās vētras sekām." 
Postījumi
Pēc šīs ziemas vētras Latvijas piekrastē noskaloti:
- Kolkā – 28 metri
- Saulkrastos – 16 metri
- Jūrkalnē – 10 metri
- Bernātos – 10 metri
Avots: prof. G. Eberhards
Pārdomām
Projekta plānoto 700 000 dolāru tēriņu rezultāti 2007. gadā:
- Pilnveidota valsts zemes politika un attiecīgā likumdošana
- Uzlabotas zināšanas un tehniskā kapacitāte ilgtspējīgai zemes apsaimniekošanai Latvijā 
Avots: ANO Attīstības programmas paziņojums
Pret zemākās kvalitātes degvielu ir iebildes, taču ar to braukts vēl pērn Ieva Fīrere,  Diena  09/15/05     Gan premjers, gan tirgus dalībnieki ir vienisprātis — degvielas cenas Latvijā varētu samazināties, ja Latvija pretēji iespējamajai Eiropas Komisijas nostājai lētuma dēļ varētu atļaut tirgot ievestu degvielu no Baltkrievijas un Krievijas. Taču vienprātības trūkst divos citos būtiskos jautājumos — ko 
zemākas kvalitātes kaimiņvalstu degviela ar augstāku sēra saturu var nodarīt automašīnām, un kāda būs tās ietekme uz vidi. Kaitējums videi ir galvenais iemesls, kādēļ Eiropas Savienība (ES) pieņēmusi tik striktas degvielas kvalitātes normas, un tās regulējošās direktīvas Latvijai pirms iestāšanās nācās pieņemt bez ierunām par iespējamu pārejas periodu. 
"Ar augstāka sēra satura degvielu ir braukts daudz un dikti," Rīgas Tehniskās universitātes Transporta un mašīnzinību fakultātes profesors Vitolds Šneps norāda uz laiku pirms 1.maija, kad Eiropas Savienības (ES) degvielas kvalitāti nosakošās direktīvas vēl nebija stājušās spēkā. "Kaitējums motoram var rasties tikai tad, ja savlaicīgi nenomaina eļļu, jo tad var rasties sērskābe," saka V.Šneps, uzsverot, ka eļļu, braucot ar baltkrievu un krievu benzīnu, gan nāksies mainīt biežāk. V.Šneps uzskata, ka galvenais kaitējums radīsies videi, nevis spēkratiem, taču auto tirgotāji tajā pašā laikā uzsver – jaunākajām mašīnām, kurās paredzēts liet ES standartiem atbilstošu degvielu, varētu rasties problēmas. "Tagad jau kādu gadu ir bijis miers un klienti pie mums nav vērsušies ar degvielas kvalitātes izraisītiem auto bojājumiem, taču pirms ES direktīvas stājās spēkā, tā bija realitāte," uz iepriekšējo pieredzi atsaucas Peugeot izplatītāja Lauva auto direktora pienākumu izpildītājs Andis Araks. Lauva auto jau tagad rēķinās ar klientu pieplūdumu, ar kuriem nāksies diskutēt, vai dzinēja bojājumi ir degvielas izraisīti. Autoservisa pakalpojumu sniedzēji savukārt uzskata, ka kaimiņvalstu degviela arī jaunākās paaudzes mašīnām nekaitēs. Autofavorīts direktors Agris Bārda norāda, ka arī Baltkrievijā un Krievijā ir jaunas mašīnas un nav dzirdēts par masveida motoru bojājumiem šajās valstīs. "Tiem, kas piedāvā auto servisu, baltkrievu degviela nozīmēs vairāk klientu," šādu nostāju kritiski vērtē A.Araks. 
Ekonomikas ministrija (EM) uzsver, ka benzīns ar augstāku sēra saturu būs atsevišķi marķēts un tirgots no atsevišķiem degvielas sūkņiem. "Nekāda sarežģīta administrēšanas sistēma netiks radīta — uz noteiktu laiku samazināsim kvalitātes prasības un jebkurš jebkurā daudzumā varēs tirgot degvielu no Baltkrievijas un Krievijas," saka EM valsts sekretāra vietnieks Anrijs Matīss. 
Izvērtējot potenciālo kaitējumu videi, Latvijas Universitātes profesors, ekologs Māris Kļaviņš norāda, ka tas vērtējams kā nenozīmīgs. "Galvenais sēra dioksīda emisijas avots ir akmeņogļu, kūdras un mazuta dedzināšana. Autotransporta emisija visā šajā kontekstā ir neliela," saka M.Kļaviņš. Savukārt Vides ministrijas Tehnoloģiju nodaļas vadītājs Armands Plāte teic, ka no birokrātiskā viedokļa kaimiņvalstu degviela izraisītu ķēdes reakciju — palielinātos gaisa piesārņojums, kas pārsniegtu ES pieļauto emisiju. Līdz ar to Latvija nepildītu ES gaisa piesārņojumu regulējošās direktīvas, un tai varētu tikt noteiktas sankcijas.

Baņķieri aicina aizliegt reģistrēt aiz ārzonām paslēpušos uzņēmumus Irina Jesina,  Diena  09/15/05    Lai pastiprinātu cīņu ar naudas atmazgāšanu, Latvijas komercbanku asociācija (LKA) piedāvā aizliegt Uzņēmumu reģistram (UR) reģistrēt tādas Latvijas kompānijas, starp kuru īpašniekiem ir ārzonas firmas. Pēc saņemtajiem ASV pārmetumiem pastiprināta likumdošana Latvijas bankām liedz atvērt kontu tādai Latvijas kompānijai, kuras patiesā īpašnieka vārds tiek slēpts ofšorā, taču UR vēl iepriekš šo uzņēmumu bez problēmām ir piereģistrējis, uz absurdo situāciju norāda LKA prezidents Teodors Tverijons. UR galvenais valsts notārs Jānis Endziņš gan uzsver, ka ofšoru īpašnieku noskaidrošana ir pārāk sarežģīta un faktiski nav iespējama, bet valsts iestāde nevar atteikt reģistrāciju uz aizdomu pamata, Dienai teica UR preses sekretārs Mārtiņš Lācis. 
Jautājumu par ārzonām T.Tverijons Dienai aktualizēja trešdien, kad Rīgā seminārā par naudas atmazgāšanas apkarošanas problēmām sprieda ASV banku, Finanšu departamenta, ASV Valsts kases un Finanšu noziegumu apkarošanas tīkla speciālisti un Latvijas banku vadītāji. 
Ja likums prasa no bankām noskaidrot patieso labuma guvēju firmai, kas atver kontu, tad kāpēc valsts nezina, kas ir patiesā labuma guvējs šai kompānijai un kāpēc valsts palīdz tai turēt noslēpumā tās patiesos mērķus, pauda LKA prezidents. Viņš gan atzīst, ka ne visas ārzonu firmas tiek dibinātas nelegālai darbībai, taču Latvijā esot ļoti izplatīta prakse reģistrēt "pastkastīšu" firmas ar fiktīviem vai ofšoru dibinātājiem. Tādējādi valsts veicinot gan nodokļu izkrāpšanu, gan citu firmu krāpšanu.
Naudas atmazgāšanas problēmas aktualitāti Dienai trešdien uzsvēra arī ASV Finanšu ministrijas speciālists finanšu noziegumu jautājumos Daniels Gleizers: "Latvija ir ļoti labi novietota, lai būtu reģionāls un starptautisks finanšu centrs, tās finanšu bizness ir pietiekami labi attīstīts, lai apkalpotu daudzveidīgu klientu loku. Mēs atbalstam valstis, kas to panākušas, taču līdz brīdim, kamēr valstī darbojas efektīvs režīms pret naudas atmazgāšanu," viņš teica Dienai.

Latvijā vislielākā degvielas cena ESIlze Šteinfelde,  NRA  09/16/05     Latvijā ir nosacīti visdārgākā degviela Eiropas Savienībā, ja samēro darba algu un degvielas cenu. Luksemburgas un Īrijas viszemāk atalgotajiem ir jāstrādā 10 reizes īsāku laiku nekā Latvijas iedzīvotājiem, lai nopirktu identisku daudzumu degvielas.
Pašlaik dārgākais benzīns ir Nīderlandē, tas litrā maksā 1,07 latus. Degvielu dārgi pērk arī Dānijas iedzīvotāji (1,02 lati par litru), Vācijā – 0,99 lati par litru. Vismazāk benzīns maksā Maltā – 0,62 lati par litru, Kiprā – 0,94 lati par litru, Igaunijā – 0,67 lati par litru. Latvijā, salīdzinot cenas ar citām ES valstīm, nav dārgākā degviela. Taču Latvijā ir zemākā minimālā alga ES – 80 latu. Tā ir 12 reižu mazāka nekā Luksemburgā, kur garantētā minimālā alga ir 1031 lats mēnesī. Latvijā minimālo algu vai vēl zemāku atalgojumu saņem 27 procenti strādājošo, liecina Eiropas darba devēju federācijas dati.
Lai nopirktu vienu litru E 95. markas degvielas, iedzīvotājam, kurš saņem minimālo darba algu, ir jāstrādā viena stunda un 24 minūtes, savukārt viszemāk atalgotajam strādniekam Luksemburgā pietiek nostrādāt 8 minūtes, lai viņš būtu nopelnījis litru degvielas, kas šajā minivalstiņā maksā krietni dārgāk nekā Latvijā – 87 santīmus litrā, liecina Neatkarīgās veiktais pētījums. Turklāt Luksemburgā ir bijis pats straujākais benzīna cenu kāpums ES, pat lielāks nekā Latvijā. Nosacīti lēti degvielu pērk arī Īrijā strādājošie, lai gan minimālā alga šajā valstī ir zemāka nekā Luksemburgā, taču arī benzīns maksā mazāk.
Lai nopirktu litru degvielas, vairāk nekā stundu ir jāstrādā Lietuvā un Slovākijā par minimālo algu strādājošajiem. Gandrīz stundu darbā jāpavada arī Igaunijas un Polijas vissliktāk atalgotajiem strādniekiem.
Savukārt Eiropas Komisijas apkopotie dati liecina, ka 95. markas benzīna mazumtirdzniecības cenas Latvijā kopš šā gada sākuma ir pieaugušas par 39 procentiem, kas ir ceturtais straujākais kāpums starp ES valstīm. Vēl straujāk nekā Latvijā šā gada laikā benzīna cenas ir augušas Luksemburgā – par 42 procentiem, Igaunijā – par 41 procentu – un Dānijā – par 40 procentiem. 
Tai pašā laikā Maltā benzīna mazumtirdzniecības cenas šogad ir palielinājušās tikai par 3 procentiem un Īrijā – par 8 procentiem. Vidēji ES benzīna cenas kopš šā gada sākuma ir palielinājušās par 25 procentiem.
Dīzeļdegvielas cenas Latvijā kopš šā gada sākuma ir palielinājušās par 27 procentiem, un arī tas ir bijis ceturtais straujākais pieaugums ES. Luksemburgā dīzeļdegvielas cenas šogad ir kāpušas par 33 procentiem, Grieķijā – par 28 procentiem un Lietuvā – par 28 procentiem, bet mazākais cenu pieaugums ir bijis Maltā un Īrijā – attiecīgi par 3 procentiem un 10 procentiem. 
Latvijas degvielas tirgotāji šādu pieaugumu skaidro ar cenas struktūru. Proti, Latvijā nodokļi veido gandrīz pusi no degvielas mazumtirdzniecības cenas, kamēr citās ES valstīs to apmērs var sasniegt pat 70 procentus. Pārējo daļu veido degvielas cena pie ražotāja, tirgotāju peļņa, kā arī dažādi izdevumi. Tā kā Latvijā mazumtirdzniecības cenā nodokļu daļa ir mazāka, ražotāja cenas pieaugums ir jūtams daudz izteiktāk un procentuāli pieaugums attiecībā pret iepriekšējo periodu ir lielāks, skaidroja SIA Latvija Statoil pārstāvji. 
Savukārt atrēķinot nodokļus, Latvijā starp ES valstīm ir ceturtā dārgākā degviela, aprēķinājusi EK. E 95. markas benzīns Latvijā, atskaitot akcīzes un pievienotās vērtības nodokli, pagājušajā nedēļā maksāja 0,4 latus. Vēl augstākas cenas bija tikai Nīderlandē, Dānijā un Vācijā, kur arī benzīna mazumtirdzniecības cenas ir visaugstākās. Tai pašā laikā dīzeļdegvielas cena bez nodokļiem Latvijā, pēc EK datiem, ir viens no zemākajiem rādītājiem ES – 0,36 lati par litru.

Kultūrā...

Neatkarīgas vēstures tēls 
Pēteris Bankovskis, speciāli Dienai,  09/10/05    
Āris Puriņš. Andrievs Niedra: Četri gadi un viss mūžs.Valters un Rapa, 2005., 512 lpp.
Latviešu valodā sarakstīts ne mazums grāmatu par tagadējās Latvijas teritorijā bijušiem vai par tādiem uzskatītiem notikumiem. Katram no rakstītājiem bijis kāds nolūks, darbu sākot. Protams, lielās līnijās lūkojot, jebkurš tāds rakstudarbs ir vien kāda tēla radīšana. Bet laikrakstā publicējamā grāmatas apskatā jau par tēliem vien var runāt. Āra Puriņa apjomīgā grāmata par Andrievu Niedru, bez šaubām, arī ir tāds tēls — "neatkarīgas" vēstures rakstniecības tēls. Neatkarību te apzināti lieku pēdiņās, jo ik rakstu zīme, pat sirreālistu automātiskajā rakstā, ir atkarīga kaut vai no rokas, kas to uz papīra uzvilkusi. Āra Puriņa ielasīšanās Andrieva Niedras dzīvē, laikmetā un darbos ir tik gadiem ilga un dziļa, ka viņš, esot autora pozīcijā, kā tāds tuviešu rīkles dziedātājs līdzi velk otru — paša Niedras balsi. Tas varētu būt slikti, ja vēstures rakstnieka interešu lokā būtu kaut kas mazāks vai nesvarīgāks.
Taču Āra Puriņa gadījumā tā nav, jo viņa varonis ir viena no latviešu tautas un Latvijas valstiskuma notikušo un nenotikušo attīstības scenāriju pašām galvenajām figūrām, turklāt vienlīdz nevēlama gan pirmskara republikas un tai sekojušo ulmaņlaiku, gan padomju pusgadsimta dvēseļu inženierzinātnēm. "Tautas nodevēja" zīmols, šķiet, no Andrieva Niedras personas nav noņemts vēl šobaltdien. Tas arī saprotams: Niedra bija konservatīvs, atklāti aizstāvēja evolūcijas un likuma ietvaros kārtojamu reformu ceļu, nevis revolucionārus dumpjus un saviļņojumus. Vienalga, vai tie būtu 1905.gada notikumi vai Latvijas valsts dibināšana, vai 1920.gada radikālā agrārreforma, Niedra nebija progresīvo spēku pusē, bet gan raudzījās pēc iespējām lietas darīt valststiesiski un civiltiesiski korekti. Viņš nebija pret neatkarīgu Latviju, bet pirms šāda mērķa izvirzīšanas gribēja redzēt veidojamies neatkarīgu, daudzmaz demokrātisku Krieviju. Tikai tāda, viņaprāt, nākotnē ļautu runāt par Latvijas eventuālu autonomiju. Viņš nebija pret muižu sistēmas reorganizāciju, tieši pretēji, taču, pēc viņa ieskatiem, tai bija jānotiek civilizēti, muižu zemi pārdodot gribētājiem, tā radot spēcīgu un atbildīgu īpašnieku slāni. Notikumi galu galā risinājās un atrisinājās pavisam citādi: pasaules kara izsvaidītajiem latviešiem uzkundzējās sociālisti, vācu okupētā Rīgā, "tautai" tikpat kā par to neinteresējoties, notika "vēsturiskais" 18.novembra sarīkojums, ulmanieši novērsās no vecsaimniekiem un uz laiku izdevīguma labad sabrāļojās ar sociālistiem, un tā tālāk, līdz pat nenovēršamajam 1940.gadam.
Āra Puriņa grāmatā pēc Andrieva Niedras biogrāfijai veltītas ievadnodaļas seko atsevišķas nodaļas, kas veltītas Niedras un laikmeta būtiskākajiem mezglojumiem: 1905., 1909., 1919. un 1924.gadam. Tās, bet jo sevišķi 1919. gadam veltītā nodaļa ir it kā atsevišķu monogrāfiju sagataves.
Noteikti Puriņa viedoklim būs nikni pretinieki — tie, kas bijušo lieto daždažādu tagadnes shēmu attaisnošanai, vai arī tādi, kam par visu svarīgāks ir mīļais miers. Lasītāju interesei te daži izvilkumi no Andrieva Niedras rakstītā: 
"Bieži kāda valdība ir salīdzināma ar kādu tēlu uz māla kājām. Ulmaņa valdība ir tēls ar vienu koka kāju un ar otru — no papīra. Tā koka kāja ir Latvijas meži, tā papīra kāja — Latvijas rublis. Kā nokrītas koku cena, tā lūst Ulmaņa valdības koka kāja, kā nokrītas rublis, tā izmirkst papīra kāja. Tad šim tēlam jāgāžas." (202., 203.lpp.)
"Tas ir savādi. Es pats sevi uzskatu par vienu no vislatviskākajiem latviešiem, bet latvieši mani pārprot nu jau trīsdesmit gadu. Turpretim svešinieku sirdis man birst klēpī kā nobrieduši āboli visur, kur eju." (381.lpp.)
Fragments no viņa cīņu un domu biedra Teodora Vankina raksta:
"Kad tagadējie Latvijas valdnieki mokās ar izmeklēšanām par "īstās" valdības gāšanu un "valsts nodevēju" darbību, tad tas ir burbulītis kanniņā. Taupiet savu laiku un spēkus, lai godam izvestu latviešu tautu no purva, kurā it nemanot tagad vadoņi to iestūrējuši. Vai dzimtene kļūs vēl pārliecinātāka, ka tagad nīdētie "nodevēji" latviešu tautai briesmu nav nesuši? Kādēļ tagad par neveiksmēm sāk kraut vainu uz sociālistiem un koalīcijas ministriju? Vai Ulmanis nebija tas, kurš no sākta gala saistījās ar sociālistiem un Liepājā tos galīgi sev pieķellēja klāt? Kādēļ tagad brēka?" (432.,433.lpp.)
Vēlreiz Niedra — par daudzinātajiem, Ulmaņa tik lolotajiem jaunsaimniekiem: 
"…nu visa tā lieta vairs nav ne cepta, ne vārīta: ar vienu aci jaunsaimnieki glūn uz privātīpašumu: visi tak viņi grib savas saimniecības paturēt par dzimtu, bet no otras puses, viņiem jābaidās no privāttiesībām, jo pēc tām muižniekiem pienāktos atmaksa. Tā mēs savu valsti un tās iedzīvotājus esam saskaldījuši trijās daļās: uz vieniem privāttiesības zīmējas, uz otriem ne, uz trešiem viņas reizē ir zīmējas, ir nezīmējas." (471.lpp.).

Dzejas dienas uzplaukst pie Raiņa 
Edgars Galzons ,  Diena  09/12/05    Ar balvām par labāko dzejas un atdzejas krājumu svētdienas vakarā savu kulmināciju pie Raiņa pieminekļa sasniedza Dzejas dienas, kas Latvijā risinās 40.reizi. Par labāko veikumu oriģināldzejā tika atzīts Pētera Brūvera krājums Valodas ainava, atdzejā — Guntara Godiņa izjustais igauņu rakstnieka Matsa Trāta darbs Haralas dzīvesstāsti. Laureāti saņēma ne vien diplomu un 300 latu naudas prēmiju, bet arī Jura Gagaiņa kalto Pegaza pakavu.
"Dzejas dienām nav ne sākuma, ne beigu," Dienai svētdien atzina Dzejas dienu koordinators Ronalds Briedis. Šogad Dzejas dienu rīkotāji centušies vairāk apkopot informāciju ne tikai par Rīgas, bet arī par norisēm reģionos. Tāpēc, sākušās septembrī, Dzejas dienas novados turpināsies līdz oktobra sākumam. 
Galvaspilsētā pēdējais pasākums iecerēts 15.septembrī. Sīkākas ziņas par dzejas svētku norisēm atrodamas adresē www.dzejasdienas.lv.
Jautāts par jaunām iezīmēm, kas šīs Dzejas dienas atšķir no citu gadu pasākumiem, R.Briedis pieminēja gan svētdien notikušo grāmatu tirdziņu un dzejas krājumu apmaiņu Esplanādē, gan dzejnieku ekskursiju pa Pārdaugavu, gan leļļu lasīto dzeju bērniem Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā, kā arī kanonisko tekstu un reliģiskās lirikas lasījumus Es nolikšu Sev virs zemes vietnieku pie Sinagogas memoriāla. "Tas ir kaut kas pilnīgi jauns," atzina R.Briedis. Viņš arī atzinīgi izteicās par publikas interesi, jo uz pasākumiem ierodoties daudz vairāk cilvēku, nekā rīkotāji iepriekš cerējuši. 
Šāgada Dzejas dienu balvai tika iesniegti 15 oriģināldzejas krājumi un seši atdzejojumi. Žūrijas darbā piedalījās kritiķes Inta Čaklā, Ruta Veidemane un Ieva Kalniņa, dzejniece Liāna Langa un rakstniece Nora Ikstena.  Vulkāns ir pamodies
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/14/05    Par lielāko LNO sasniegumu Andrejs Žagars uzskata izrāžu apmeklējuma pieaugumu.
Ar izcilā tenora Kārļa Zariņa 75 gadu jubilejas koncertu svētdien tika atklāta Latvijas Nacionālās operas (LNO) jaunā sezona. Šis ir svētku gads arī operas namam – pirms desmit gadiem tika pabeigta tā restaurācija, un 1995. gada septembrī pēc piecu gadu pārtraukuma Latvijas Nacionālās operas kolektīvs atgriezās atjaunotajā namā. 
Lai atskatītos uz desmit gadu veikumu, no 26. septembra līdz 2. oktobrim LNO rīkos Gadadienas nedēļu. Operas direktors Andrejs Žagars skaidro: "Desmit gadi nav tikai noteikts gadu skaitlis, kas formāli jāatzīmē. Desmit gados, gluži tāpat kā visa laikmetīgā māksla, arī opera ir transformējusies un šodien baudāma kā mūzikas, gaismu, kustību, dramatiskā teātra un vizuālās mākslas sintēze. Tādēļ Gadadienas nedēļā LNO aicinās visus atklāt sev šodienas operu, paskatīties uz operas un baleta mākslu no cita redzesleņķa, nekā to, iespējams, līdz šim bija ierasts darīt." Kā lielāko LNO sasniegumu šo desmit gadu laikā Operas direktors min izrāžu apmeklējuma pieaugumu. Pirms desmit gadiem izrādēs zāle bijusi pustukša, bet tagad nereti uz izrādēm biļetes esot izpirktas.
27. septembrī pulksten 18 LNO Jaunajā zālē notiks tās darbībai veltītas grāmatas atvēršanas svētki un filmas prezentācija. 28. un 29. septembrī pulksten 19 galā koncertos uzstāsies LNO operas un baleta solisti, arī viesi, Operas koris un orķestris. 30. septembrī pulksten 19 simfoniskajā koncertā pie diriģenta pults stāsies Mariss Jansons, Andris Nelsons, Gintars Rinkevičs un Aleksandrs Viļumanis. Šajā dienā pulksten 18 tiks arī prezentēti divi LNO ierakstu diski – V. A. Mocarta operas Cosi fan tutte un Regīnas Frīnbergas (soprāns) un Artūra Frīnberga (tenors) izpildīto operu ieraksti.
Visiem, kam interesē teātra aizkulises, uz Operu jādodas 1. un 2. oktobrī, kad LNO būs atvērto durvju dienas. To laikā būs iespēja izstaigāt Operas jauno piebūvi, kur varēs aplūkot Gadadienas nedēļai veltītas mākslas instalācijas par šodienas operas un baleta mākslu. Uz šo atrakciju īpaši tiek aicinātas ģimenes ar bērniem, jo speciāli izveidotā bērnu istabā notiks tausti, dzirdi, redzi un kustību rosinošas aktivitātes operas un baleta mākslas iepazīšanai. Jāpiebilst, ka visu nedēļu pie operas nama līdzās Ginta Māldera, Ilmāra Blumberga, Katrīnas Neiburgas un Kristīnes Plūksnas darbiem būs novietota melnā kaste, kurā ieejot varēs noskatīties LNO gadadienai veltīto režisora Dāvja Sīmaņa un operatora Andreja Rudzāta filmu. 
Gadadienu atzīmējot, Latvijas Nacionālās operas atpazīstamību veicinās jauns grafiskais simbols. Darbu pie LNO grafiskās zīmes izveidošanas LNO speciāli izveidotā vērtēšanas komisija septiņu cilvēku sastāvā sāka šā gada sākumā, un slēgtā konkursā no sešu mākslinieku piedāvājuma par labāko tika atzīts Ilmāra Blumberga darbs. Viņš Operu – mūsdienīgu mākslas struktūru – zīmējis kā verdošu vulkānu, kas no saviem krāteriem šļāc skaņu, gaismu un kustību, degošas kaislības un jaunu enerģiju. Jaunas grafiskās zīmes izveide viesīs pārmaiņas arī LNO mājaslapā un TV raidījumā Operas ziņas. 
Šosezon plānoti četru operu un triju baletu jauni iestudējumi.
Kā pirmais 23. oktobrī pirmizrādi piedzīvos Artura Maskata balets Bīstamie sakari ar Kšištofa Pastora horeogrāfiju, Stīvena Skota scenogrāfiju, Kristīnes Jurjānes kostīmiem un Andri Nelsonu pie diriģenta pults. Baleta iestudējuma pamatā ir Šoderlo de Laklo romāns Bīstamie sakari, un libreta autori A. Maskats un K. Pastors veido stāstu par aristokrātiju uz Franču revolūcijas sliekšņa, kad zem izsmalcinātām mežģīnēm tiek prasmīgi slēpts pilsoņu morālais pagrimums, dzīvi uztverot kā nebeidzamu ballīti, kur vīt nežēlīgas mīlas intrigas. Te valda rūpīgi izstrādāta pavedināšanas stratēģija ar rafinētiem gājieniem, kas pārvēršas ārprātīgās, izsmalcinātās un aizraujošās prāta spēlītēs un miesas rotaļās. 
Nākamā baleta pirmizrāde plānota 2006. gada 10. martā, un tā būs Ādolfa Adāna Žizele Aivara Leimaņa horeogrāfijā ar Ināras Gaujas vizuālo noformējumu un kostīmiem, diriģents Farhards Stade. Žizele jau vairākus gadu desmitus ir stabila LNO repertuāra vienība, un nu pienācis laiks jaunam šā klasiskā baleta iestudējumam Operas galvenā baletmeistara versijā. A. Leimanis teic, ka Žizele ir viena no tām izrādēm, kas ir jebkuras lielas klasiskā baleta trupas tests, jo rāda, vai tā ir profesionāla. Žizelē jābūt lielam, klasiski tīram kordebaletam un ļoti augsta līmeņa vadošajiem solistiem. Nepietiek, ja solisti tikai tīri dejo, glīti izskatās, saldi smaida. Šekspīriskajās kaislībās dejotājiem jāizpilda dramatiskas lomas, kas prasa lielu emocionālu atdevi un spēcīgu aktiermeistarību. 
Jauns izaicinājums un savu spēku pierādījums modernajā dejā mūsu baleta trupai būs Olgas Žitluhinas iestudētais laikmetīgās dejas uzvedums Viena ceļa krustojums. Izaicinājums, jo nebūs kulišu, skatuves dziļuma, orķestra bedres un tumsā slēpta skatītāja, bet gan baleta mākslinieku saruna ar skatītāju par izvēli. Aci pret aci. Horeogrāfe uzskata, ka nav svarīgi, vai esi pirmā lieluma baleta zvaigzne, vai vēl aizvien domā, ka puantes ir kāds spāņu ēdiens. Ikviens iet savu ceļu, kura krustojumos jāizvēlas iet pa labi, pa kreisi, taisni vai doties atpakaļ. Izvēle ir vienmēr... Baleta iestudējuma mūzikas autors ir Vjačeslavs Gorskis. 
2005. gadā plānota tikai viena operas pirmizrāde, un tā būs Džankarlo Menoti viencēliena opera bērniem Amāls un nakts viesi, ko iestudēs šopavasar operas režijā debitējusī Ilze Rudzīte. Scenogrāfiju un kostīmus veidos Anna Heinrihsone. Menoti populārākais darbs par ticēšanu Brīnumam, iecietību un sapratni jau vairāk nekā 50 gadu tiek uzvests Ziemassvētkos visā Amerikā. Latvijā šī opera nav sveša – pirmo reizi LNO to iestudēja Arnolds Liniņš 1989. gadā. Jaunais Amāla un nakts viesu iestudējums taps LNO Izglītības programmā. 
Opera stāsta par kroplu zēnu, kas kopā ar ikdienas rūpju mākto māti mīt nabadzīgos apstākļos pilsētas pamestā nostūrī, un fantāziju, kas dara brīnumus. 
Nākamā gada janvārī kā pirmā skatītāju vērtējumam tiks nodota Dmitrija Šostakoviča opera Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta Andreja Žagara režijā. Ar šo operu LNO atzīmē D. Šostakoviča simtgadi un sveic visus viņa mūzikas mīļotājus. Mcenskas apriņķa lēdiju Makbetu Staļins vairāk nekā 40 gadu bija aizliedzis izrādīt Krievijā, jo pārāk atkailināti esot rādīta padomju dzīve ar garlaicības un vientulības māktas sievietes mīļākā spiediena ietekmē veiktu vīra un viņa tēva slepkavību, katorgu un degradētiem cilvēkiem. Latvijā Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta tiks iestudēta pirmoreiz. Gan jāpiebilst, ka padomju laikā tika rādīta cenzūras rediģētā versija Katerina Izmailova, un to LNO 1963. gadā uzveda režisors Kārlis Liepa. Izrādes scenogrāfe un kostīmu māksliniece ir Ieva Jurjāne, diriģents – Gintars Rinkevičs. 
Par īpašu notikumu LNO uzskata Riharda Vāgnera operas Reinas zelts iestudējumu, jo ar to sākas Operas lielākais projekts pēdējos deviņos gadosā. LNO sadarbībā ar starptautisko Bergenas festivālu Festspillene Norvēģijā sāk darbu pie grandiozās Riharda Vāgnera tetraloģijas Nībelungu gredzens, un Reinas zelta pirmizrāde notiks 2006. gada 21. aprīlī, bet Bergenā – 31. maijā.
Jau sezonas izskaņā 7. jūnijā plānota Lietuvas režisora Oskara Koršunova iestudētās Volfganga Amadeja Mocarta operas Figaro kāzas pirmizrāde. Ar to atklās 2006. gada Rīgas Operas festivālu, kā arī atzīmēs V. A. Mocarta 250 gadu jubileju.
Dzejas miljonārs
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/14/05     Atraktīvs Dzejas dienu pasākums šodien pulksten 18 iecerēts Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejā. 
Spēle ar nosaukumu Dzejas miljonārs aicina pārbaudīt savas zināšanas par Dzejas dienām un to vēsturi. Tiem, kam tā piemirsusies, un arī tiem, kas to vēl nemaz nezina, muzejs sarūpējis interesantāku informācijas ieguves veidu par garajiem un sausajiem faktiem piebārstītiem stāstiem. Piemēram, vai zināt, kāds rudens sezonas aktuāls notikums dabā minēts kā iemesls zemajam Dzejas dienu apmeklējumam? 
Spēlē piedalīties solījuši Anna Auziņa, Inga Gaile, Ieva Melgalve, Kārlis Vērdiņš, arī Olga Lisovska un Knuts Skujenieks. Tātad, ja jaunie dzejnieki uz kādu jautājumu nespēs atbildēt, talkā nāks kolēģi ar lielāku Dzejas dienu pieredzi. Par katru pareizu atbildi tiks dalīti punkti, un tas, kuram to būs visvairāk, kļūs par dzejas miljonāru. 
Protams, Dzejas dienu pasākums nebūtu Dzejas dienu pasākums, ja netiktu lasīta dzeja. Būs arī dzeja un atmiņas.
Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  09/15/05
Helēna van Slaika Negaidītais ceļojums. Tulkojusi Anda Getliņa. Kontinents, 2005
Mērijai Fārai Morganai uzsmaida veiksme – viņa laimē biļeti ceļojumam apkārt pasaulei. Šo sievieti daudzi uzskata par laimes lutekli – veiksmīga radiožurnāliste, kas iemantojusi auditorijas atzinību, izskatīgs vīrs. Aiz spožās fasādes tomēr slēpjas skumjā īstenība. Mērija dodas ceļojumā, lai izvērtētu neapskaužamo realitāti – viņas laulībai nav nākotnes. Brauciens ir arī iespēja rast atbildes uz daudziem citiem jautājumiem, kas Mēriju nomocījuši jau no bērnības. Ceļojumā viņa ņem līdzi savu 21 gadu veco māsasmeitu Džeinu. Jaunā sieviete Mērijai atgādina viņas pašas jaunību. 
Aija Oša Kāds es ir, tāds es ir, Atēna, 2005
Pazīstamā radiožurnāliste Aija Oša lielo meistaru Borisu Bērziņu tvērusi dažādos dzīves brīžos. Īpaši rūpīgi viņa glabājusi īpatno gleznotāja valodu (tas labi redzams jau darba virsrakstā). Ja salīdzinām laba žurnālista veikumu ar mākslas zinātnieka skatījumu, pirmajam ir bezgala daudz priekšrocību: galvenā no tām – portretējamais šādos tekstos nepārvēršas par dzintarā sastingušu kukaini mākslas teoriju un pasaules strāvojumu kontekstā. Cilvēciskais kontakts ļauj risināt cilvēcisku dialogu, un mākslinieks nav spiests raizēties par to, kā viņš izskatīsies visvareno koncepciju gaismā. Boriss Bērziņš turklāt ir ne vien leģendārs gleznotājs, bet arī izcils sarunu biedrs – ierosmei kāda pērle no viņa nepārspējamo aforismu pūra: "Jūs varat mani sūtīt piecas reizes uz Itāliju, bet Pavaroti no manis neiznāks. Tikai resnāks un iedomīgāks kļūšu."
Suzanna Filšere Sveika, Lilī! Tulkojusi Irīda Miska. Jumava, 2005 
Sērijā Skolas romāns izdotais Suzannas Filšeres darbs sniedz savu artavu joprojām maz apgūtajā grāmatu tirgus daļā, kas orientēta uz jauniešu auditoriju. Pēc vidusskolas beigšanas Lilī nolēmusi doties uz Franciju un pastrādāt par aukli. Šo domu par neprātīgu dēvē ne vien viņas vecāki, bet pat bijušie klasesbiedri. Kauliņi tomēr ir mesti, un meitene nonāk ģimenē, kas ne visai atbilst viņas iecerēm. Nešpetnie dvīņi ir vistīrākie monstri un to vien kāro, kā izvest Lilī no pacietības. Vai viņa spēs izturēt?

Citādā ziņā...

Jaunieši arvien biežāk lieto vairākas apreibinošās vielas vienlaikus 
LETA  09/13/05     Pēdējo gadu laikā arvien biežāk tiek reģistrēti gadījumi, kad narkotisko vielu lietotāji, cenšoties gūt maksimālu efektu, vienlaikus lieto vairākas apreibinošās vielas - 2000.gadā tādu bija 4,7%, bet pērn jau 32% no visiem narkotiku lietotājiem, informēja Rīgas Atkarības profilakses centra direktore Aelita Vagale.
Šī tendence ir satraucoša, jo ir grūti paredzēt, kā cilvēka organisms reaģēs uz dažādu vielu sajaukumu. Šie lietotāji ir bīstami gan sev, gan arī apkārtējiem, uzsvēra Vagale, šodien tiekoties ar Rīgas skolu pedagogiem.
Statistika liecina, ka narkotisko vielu izplatība ir daudz lielāka urbanizētā vidē - lauku reģionos narkotiskās vielas lietojuši 6% iedzīvotāju, savukārt Rīgā - 18%.
Narkotiskās vielas, neskaitot alkoholu un tabakas izstrādājumus, vismaz reizi dzīvē lietojusi astotā daļa jeb 13% Latvijas iedzīvotāju. Gados jaunāku cilvēku vidū šis rādītājs ir četras reizes augstāks nekā vecāku iedzīvotāju vidū.
Pirmo pieredzi narkotiku jomā parasti gūst 15-25 gadu vecumā, tāpēc profilakses pasākumi ir jāsāk pirms šī vecuma. Pērn Latvijā reģistrēts jaunākais narkotisko vielu lietotājs - kāds septiņus gadus vecs bērns, stāstīja Vagale.
3,5% narkotisko un psihotropo vielu lietotāju ir vecumā līdz 15 gadiem, 19,4% - 15 līdz 19 gadus veci, 57,2% - 20 līdz 29 gadus veci, 13,9% - 30 līdz 39 gadus veci un 6% ir vecāki par 40 gadiem, liecina dati par 2004.gadu.
Lielākā daļa jeb 70,3% reģistrēto narkotisko vielu lietotāju ir atkarīgi no opiātiem, taču šī statistika varētu neatspoguļot patieso situāciju, jo tajā var nebūt iekļauti amfetamīnu un tā dēvētā ekstazī lietotāji. Šo vielu lietošana nerada tik redzamas sekas, turklāt tās lieto turīgāki jaunieši, kas vajadzības gadījumā palīdzību meklē privāti un tāpēc valsts statistikā netiek iekļauti, skaidroja Vagale.
Viņa stāstīja, ka pēdējā laikā pusaudžu vidū populārāka kļuvusi līmes ostīšana. Ja pirms diviem, trim gadiem līmes ostītāju skaits samazinājās, tagad tas pieaug, īpaši internātskolu un bērnu namu audzēkņu vidū.
Pēdējo gadu laikā samazinās heroīna lietošana, jo jaunieši ir redzējuši šīs vielas radītās negatīvās sekas un tāpēc ir nobijušies, taču tā vietā pieaug alkohola lietošana. Visvairāk pusaudžus apdraud marihuāna, amfetamīns, metaamfetamīns, LSD, ekstazī un halucinogēnās sēnes, sacīja Vagale.
Šīs vielas ir īpaši bīstamas, jo jauniešu vidū ir daudz mītu par šo vielu radīto pozitīvo efektu, bet viņi neredz to lietošanas negatīvās sekas.
Par šo vielu popularitāti liecina arī policijas sniegtā informācija, ka pēdējo četru gadu laikā palielinājies no tirgus izņemtā amfetamīna, ekstazī, kokaīna un LSD apjoms.
Lietojot tādas vielas kā ekstazī un LSD, cilvēks kļūst viegli ietekmējams un pakļaujams, tāpēc ir bažas par pusaudžu un īpaši jaunu meiteņu izmantošanu savtīgiem nolūkiem, uzsvēra Rīgas Atkarības profilakses centra direktore.
Atkarības vielu lietošanu jauniešu vidū veicina jauniešu kultūra, piemēram, par stilīgiem tiek uzskatīti jaunieši, kas klases pasākumā visai klasei nopērk amfetamīnu. Ja kādreiz laukos klases vakarā skolēni "sameta" naudu pāris alkohola pudeļu iegādei, tagad Rīgā reģistrēts kāds kāds gadījums, kad klases biedri savākuši 600 latus narkotisko vielu iegādei.
Pērn narkoloģiskā dienesta uzskaitē bija 945 bērni un pusaudži vecumā līdz 17 gadiem. 2004.gadā 11 cilvēki miruši, saindējoties ar narkotiskām un psihotropām vielām, bet 39 personām, kas bojā gājušas citu iemeslu dēļ, piemēram, autoavārijā, organismā konstatēta narkotisko vielu klātbūtne. Pēdējo gadu laikā audzis alkohola ietekmē izdarīto noziegumu skaits.
Situācija atkarības jomā strauji mainās, jo līdzās vielu atkarībai parādās procesu atkarība jeb datoru un azartspēļu atkarība, piebilda Rīgas Atkarības profilakses centra direktore. 

Alūksnes rajonā trūkst skursteņslauķuwww.dzirkstele.lv  09/13/05    Ministru kabineta noteikumi paredz, ka dūmvadi un ventilācijas kanāli ir jātīra regulāri un tas jāuztic darīt sertificētiem speciālistiem, bet Alūksnes rajonā to trūkst. It īpaši daudz darba skursteņslauķiem ir rudens pusē, jo bieži vien tikai tad cilvēki atceras, ka arī dūmvadi ir jātīra, ziņo laikraksts “Dzirkstele”. 
SIA “Alūksnes nami” dūmvadu tīrītājs Jānis Indzers atzīst, ka darba apjoms ir ļoti liels un ka Alūksnē daudz ir māju, kur nepieciešams tīrīt dūmvadus. 
“Agrāk strādāju celtniecībā, bet pērn nolēmu pievērsties skursteņslauķa darbam, jo Alūksnes rajonā trūkst šāda darba darītāju. Zinu, ka dūmvadus rajonā tīra arī Gatis Dāmis, Imants Zvirgzdiņš un vēl daži. Tas ir daudz par maz, ņemot vērā Alūksnes rajona iedzīvotāju skaitu. Veci ļaudis zina stāstīt, ka pirmās brīvvalsts laikā tikai Alūksnes pilsētā esot bijuši 15 skursteņslauķi - tas ir daudz. Manuprāt, mūsdienās viens skursteņslauķis gadā varētu apkalpot apmēram 800 dzīvokļus - ne vairāk,” vērtē Indzers. 
Darbs esot ļoti netīrs, turklāt arī bīstams un kaitīgs veselībai. “Skursteņslauķa darbam ir trešā augstākā bīstamības pakāpe. Šajā darbā var strādāt tie, kas ir pārliecināti par sevi un droši, nebaidās no augstuma. Arī man bērnībā bija bail no augstuma, bet, strādājot celtniecībā, šīs bailes ir pārvarētas,” saka Indzers. 
Viņš mudina iedzīvotājiem domāt laikus par dūmvadu tīrīšanu - jau pavasarī, beidzoties aktīvajai apkures sezonai, ne tikai rudenī. Viņš vērtē, ka vienā dienā var iztīrīt dūmvadus trīs pilsētas dzīvokļos ar malkas apkuri, ja iepriekš tie ir tīrīti regulāri. 
“Slikti, ja iedzīvotāji plītī vai krāsnī dedzina plastmasas pudeles, jo tad dūmvados veidojas stingra garoza, ko skursteņslauķim ir grūti iztīrīt, jo tā ir biezā kārtā un stingra. Iedzīvotājiem vajadzētu pievērst lielāku uzmanību skursteņu pēdām - kaut vai pašiem tās ik pa laikam attaisīt un iztīrīt. Ja to izdarīs, tad nelaimes gadījumā, ja tas, nedod Dievs, notiks dzīvoklī, tik ļoti neapdraudēs kaimiņus. Tāpat sodrējus nedrīkst bērt atkritumu tvertnēs, jo tajos var būt kāda dzirkstele, kas var izraisīt degšanu. Sodrējus var iebērt biezos polietilēna maisos un nolikt pie atkritumu tvertnes, lai tie atdziest,” stāsta Indzers. 
Dzīvokļos, kur dūmvadu tīrīšanu veic “Alūksnes nami”, speciāls transports pēc tam sodrējus aizgādā prom. “Lai tīrītu dūmvadus, ir nepieciešams daudz un dažādi speciāli instrumenti, arī drošības siksna. Pēc darba sakopju telpas un tas nav jādara dzīvokļa īpašniekam. Man ir pat putekļu sūcējs, kuru nepieciešamības gadījumā pielietoju, lai viss būtu tīrs,” saka Indzers. 
Viņš zina stāstīt, ka Vācijā dūmvadus tīra speciālas firmas darbinieki. “Televīzijā redzēju raidījumu, kā dūmvadus tīra Vācijā. Tur šo darbu galvenokārt veic sievietes vecumā līdz 30 gadiem. Uz objektu viņas dodas dienesta automašīnā un veic tikai dūmvadu tīrīšanas darbus, bet mums bieži vien ir jāveic arī kalšanas darbi, lai vispār varētu iztīrīt,” saka Indzers. Viņš pieļauj, ka arī pats kādreiz varētu izveidot līdzīgu privātfirmu, ja tikai izdotos izveidot labu darbinieku komandu. 
Viļa Krištopana dēlu neielaiž ASV
Agris Blūmfelds,  NRA  09/16/05     Saeimas deputāta Viļa Krištopana dēlam Kristapam ASV vēstniecība atteikusi iebraukšanas vīzu valstī, pamatojoties uz faktu, ka jaunietis nespēj uzrādīt nepieciešamos uzturlīdzekļus.
Vilis Krištopans nav apmierināts ar radušos situāciju, vēl jo vairāk tāpēc, ka dēls savulaik studējis ASV, savukārt viņš pats aizokeāna valstī iegādājies māju un regulāri to apmeklē. "Palūdzu dēlam, vai viņš nevar uz pāris nedēļām aizbraukt uz Ameriku un pieskatīt, kā strādnieki mājai maina jumtu, bet tagad izrādās, ka dēls vispār netiek valstī ielaists," saka deputāts. Viņš apgalvo, ka ASV vēstniecības atteikums ir absurds un Latvijas pilsoņa neielaišana Amerikā ir kārtējā šīs valsts varas iestāžu aplamā rīcība. "Latvijā ir ļoti daudz cilvēku, kuri samaksājuši ASV vēstniecībā naudu, bet vīzu nav saņēmuši. Vecas tantes, kas iemaksājušas vairākus desmitus latus, lai dotos pie saviem radiem, saņem atteikumu un naudu atpakaļ nedabū," saka V. Krištopans. Viņš piebilst, ka dēla finansiālais stāvoklis ir vairāk nekā labs un uzturlīdzekļu uzrādīšana nebūtu problēma.

...Laiks 
mainās gandrīz katru dienu...
Nedēļas nogale bija saulaina, taču sa-
mērā vēsa. Pirmdien visu dienu pamatīgi
 lija.Vakar laiciņš noskaidrojās, arī šodien ne-
līst,  bet atkal ir apmācies,  un pie tam vēl pūš 
brāzmains vējš. Taču ir kļuvis nedaudz siltāks – 
termometra stabiņš rāda  +18oC. Sāk iekrāso-
ties pirmās lapas koku zaros un dažas,
stiprā vēja iespaidā, ir nokri-
tušas zemē...

Anda Jansone, trešdien, 14. septembrī