K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 

Nr. 410: 2005. g. 3. - 9. septembris

 
 Eiropā un citur pasaulē...

Somālijas pilsoņi lūdz patvērumu Latvijā 
LETA  09/03/05     Septiņi Somālijas pilsoņi, kuri augusta sākumā nelegāli tika ievesti Latvijā, lūguši patvērumu, aģentūrai LETA apstiprināja Valsts robežsardzes Preses un sabiedrisko attiecību dienesta pārstāve Solveiga Jablonska.
Jablonska sacīja, ka somālieši joprojām atrodas Olaines nelegālo imigrantu novietnē, lai gan patlaban mainījies viņu tiesiskais statuss un sāktas visas procedūras, kas paredzētas patvēruma meklētāju likumā.
Robežsardzes pārstāve atturējās konkretizēt, cik ilgā laikā visas nepieciešamās procedūras varētu tikt pabeigtas.
LETA jau ziņoja, ka Valsts robežsardzes Kriminālizmeklēšanas pārvalde saistībā ar Somālijas pilsoņu ierašanos Latvijā ir ierosināja krimināllietu pēc Krimināllikuma 285.panta 3.daļas - par liela personu skaita, tas ir, vienā gadījumā vairāk nekā piecu personu, nelikumīgu pārvietošanu pāri valsts robežai.
Pēc Jablonskas teiktā, krimināllieta ierosināta tikai par faktu, aizdomās turamo personu pagaidām nav.
Iespējams, septiņi Somālijas pilsoņi, kuri augusta sākumā nelegāli tika ievesti Latvijā, mūsu valstī nonāca caur Ēģipti un kādu Eiropas valstu ostu, aģentūrai LETA iepriekš pastāstīja Valsts robežsardzes Galvenās pārvaldes Imigrācijas pārvaldes priekšnieka pienākumu izpildītājs majors Māris Domiņš. Līdz šim brīdim robežsargiem nav izdevies noskaidrot, kādos apstākļos viņi nonākuši Latvijā.
Somālija ir viena no nabadzīgākajām Āfrikas valstīm, kuru jau 14 gadus plosa klanu cīņas. Kopš militārā diktatora Mohammeda Siada Barres gāšanas 1991.gadā Somālijā nav funkcionējošas valdības un nevalda likumi, valsts sadalījusies atsevišķās vietējo bruņoto grupējumu vadoņu pārvaldītās teritorijās. 

Latvija piedāvā palīdzību ASV viesuļvētras seku likvidēšanai 
LETA  09/05/05    Latvija sagatavojusi 25 cilvēku lielu komandu palīdzības sniegšanai ASV viesuļvētras "Katrīna" radīto seku novēršanai, aģentūru LETA informēja Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) biroja vadītājs Jurģis Liepnieks. 
No komandas locekļiem 15 ir profesionāli, pēc NATO standartiem apmācīti un atbilstoši ekipēti glābēji, astoņi ir mediķi - viņi ir gatavi doties uz ASV brīdī, kad šīs valsts valdība pieņems Latvijas palīdzības piedāvājumu, atzīstot to par lietderīgu. 
Latvijas puse ir sagatavojusi priekšlikumu, kuru rīt, 5.septembrī, plāno nosūtīt ASV.
Liepnieks pagaidām atturējās informēt, no kādiem līdzekļiem tiks atvēlēti līdzekļi palīdzības sniegšanai un cik tā kopumā varētu izmaksāt. Pagaidām vēl līdz galam nav izplānots komandas transportēšanas jautājums.
Latvija pati ir gatava sniegt palīdzību, ASV mūsu valsti uz to nav mudinājusi. Latvija vēlas palīdzēt ASV kā savam ilglaicīgam sabiedrotajam, uzsvēra Liepnieks. 

Latviešu karavīrs Irākā – politiskajā karalaukā
Viesturs Radovičs,  NRA  09/05/05     Latvijas karavīri Irākā, visticamāk paliks līdz 2006. gada beigām. Politiķi gatavojas misijas termiņu, kas beidzas jau šogad, pagarināt jau tuvākajos mēnešos, lai, to apspriežot, neļautu vaļu priekšvēlēšanu spekulācijām.
"Manā skatījumā miera uzturēšanas operācija Irākā ir ļoti daudzpusīga – pastāvīgā koalīcijas un pret Irāku vērstu spēku savstarpējā cīņa ir radījusi daudz jaunu cīņas paņēmienu gan vienā, gan otrā pusē. 
Klausoties dažādos apmācības kursus Latvijā par miera uzturēšanas operācijām, secinu, ka vēl nevienā no karstajiem punktiem nav lietoti tik daudzveidīgi terorisma paņēmieni kā Irākā. Absurdi jau skan, taču tā ir taisnība, ka Irāka ir ideāls treniņš miera uzturēšanas operācijā iesaistītajām apakšvienībām. 
Lai gan – kļūdas šeit netiek piedotas," 15. augustā savā dienasgrāmatā raksta kājnieku rotas komandieris virsleitnants Edmunds Svenčs, kurš patlaban dien misijā Irākā. 
Pašlaik Irākā ir 136 Latvijas armijas karavīri, kuri tur atradīsies līdz šā gada beigām. Atkarībā no tā, vai Saeima pagarinās misija termiņu, nākamā karavīru grupa uz Irāku varētu doties nākamā gada sākumā, norāda Nacionālo bruņoto spēku preses virsnieks Uldis Davidovs. Lielākā daļa latviešu karavīru Irākā izvietoti Hillas pilsētā.
Valdību veidojošās partijas gatavojas pagarināt Latvijas dalību starptautiskajā misijā Irākā līdz 2006. gada 31. decembrim. Aizsardzības ministrijā tiek gatavots lēmumprojekts par misijas pagarināšanu. Tuvākajā laikā to iesniegs valdībā un pēc tam Saeimā. Saeima to varētu pieņemt līdz oktobra beigām, sarunā ar Neatkarīgo prognozēja Aizsardzības ministrijas (AM) parlamentārā sekretāre Linda Mūrniece. "Mūsu mērķis ir pēc iespējas ātrāk ļaut valdībai un Saeimai lemt par misijas pagarināšanu, jo pretējā gadījumā dažādi politiskie spēki šo jautājumi izmanto dažādām spekulācijām un savu reitingu celšanai," sacīja L. Mūrniece. Viņa nevarēja prognozēt, vai misija varētu turpināties arī pēc 2006. gada 31. decembra, bet izteica cerību, ka nākamā gada laikā situācija Irākā uzlabosies, un mūsu palīdzība tur vairs nebūs vajadzīga.
Patlaban spēkā esošais likums paredz Latvijas karavīru dalību operācijā Irākā līdz šā gada beigām, un tāpat līdz šā gada 31. decembrim ir spēkā ANO mandāts misijai Irākā. AM valsts sekretāra vietnieks aizsardzības plānošanas jautājumos Jānis Karlsbergs Neatkarīgajai skaidroja, ka ANO mandāts Latvijai nav saistošs, un, ja arī ANO nolems to nepagarināt, tas netraucēs Latvijas karavīriem turpināt misiju Irākā. "Protams, ir patīkami, ja mūsu darbībai Irākā ir plašs starptautisks atbalsts, bet, ja mūsu karavīri Irākā ir vajadzīgi, mēs to darīsim arī bez ANO mandāta," piebilda J. Karlsbergs.
Trijos gados, kopš latviešu karavīri piedalās militārā misijā Irākā, tas Latvijas valstij ir izmaksājis 12 128 000 latu. Latvijas Nacionālie bruņotie spēki (NBS) militāro misiju Irākā uzsāka 2003. gada maijā.
Aigars Kalvītis ar ES Reģionu komitejas prezidentu pārrunāja reģionu attīstībuDELFI  09/07/05   Trešdien, 7.septembrī, Ministru prezidents Aigars Kalvītis tikās ar Eiropas Savienības (ES) Reģionu komitejas prezidentu Pēteru Štraubu (Peter Straub), kurš ieradies Latvijā darba vizītē, portālu "Delfi" informēja Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta konsultante Jana Vektere. 
Tikšanās laikā uzmanība bija pievērsta reģionālai politikai Latvijā un Eiropas Savienībā (ES), Finanšu perspektīvai 2007.-2013.gadam, Konstitūcijas ratifikācijas procesam, ES Jauno kaimiņu politikai un pārrobežu sadarbībai. 
Aigars Kalvītis sarunā uzsvēra, ka “reģionu attīstība ir viens no svarīgākajiem jautājumiem mūsu valstī pēc neatkarības atjaunošanas”. 
Valdības vadītājs atzina, ka dažādas valdības ir deklarējušas savas rūpes par reģioniem, tomēr diemžēl līdz šim nav izdevies veiksmīgi atrisināt un īstenot reģionālo reformu un plaisa starp reģioniem to ekonomiskās attīstības ziņā nav mazinājusies. 
Latvija cer šīs problēmas risināt ar ES reģionālās politikas atbalstu, kas ir skaidri definējusi mērķi mazināt un izlīdzināt reģionālās atšķirības. 
Tādēļ kā ļoti būtisku Ministru prezidents atzina nepieciešamību pēc iespējas ātrāk panākt vienošanos ES par jauno Finanšu perspektīvu, lai Latvija varētu izstrādāt reģionu attīstības projektus, pamatojoties uz konkrētu pieejamā atbalsta apjomu. Neskaidrība šajā jomā, pēc Aigara Kalvīša domām, “nenāk par labu ne Latvijai, ne citām Eiropas valstīm”. 
Pēters Štraubs apsveica Latviju ar tās straujo ekonomisko attīstību pēdējā gada laikā. Prezidents atzinīgi novērtēja valdības centienus reformēt reģionālo politiku, veidojot piecus teritoriālās plānošanas reģionus un vienlaikus nododot to pārziņā svarīgus uzdevumus – lemt, plānot sava reģiona attīstību un nodrošināt kontroli. ES Reģionu komitejas prezidents atzīmēja, ka “tas sekmēs pilsoņiem tuvāku lēmumu pieņemšanu un lielāku demokrātiju”. 
Puses pārrunāja ES Konstitucionālā līguma tālāko ratifikāciju, kas ir nepieciešama ES tālākai attīstībai un pastāvošo trūkumu novēršanai. Pēters Štraubs uzsvēra, ka pēc Konstitūcijas stāšanās spēkā stiprāks kļūs Eiropas Parlaments un Reģionu komiteja, kontrolējot ES likumdevēja institūcijas, un tādējādi sekmēs pilsoņu un reģionālo pašvaldību interešu īstenošanu ES. 
Reģionu komitejas prezidents aicināja Latviju un pārējās Baltijas valstis aktīvi iesaistīties ES Jauno kaimiņu politikas īstenošanā un pārrobežu sadarbībā, lai veicinātu demokrātisku attīstību ES kaimiņvalstīs. 
Ministru prezidents savukārt atzina, ka “ir ļoti svarīgi nodibināt attiecības ar pārrobežu reģioniem un kaimiņu valstīm” un tā ir viena no Latvijas prioritātēm. Latvija ir ļoti aktīva, un pašvaldību līmenī ir sadarbības projekti ar Krieviju, Moldovu, Ukrainu, Gruziju un tuvākā laikā arī ar Armēniju. Aigars Kalvītis informēja viesi, ka “valdība un pašvaldības ir gatavs strādāt šajā jomā arī turpmāk un vēl aktīvāk”. 

Latvieši Amerikā palīdz vētras upuriem
Viesturs Radovičs,  NRA  09/08/05     Amerikāņi augstu vērtē Latvijas strādnieku brīvprātīgo atbalstu viesuļvētras postījumu novēršanā
Negaidot, kamēr Latvija sāks oficiāli sniegt palīdzību ASV viesuļvētrā Katrīna cietušajiem, septiņi latviešu puiši, kuri patlaban strādā Konektikutas štatā, jau iestājušies brīvprātīgo rindās. "Sūtiet mums vairāk latviešu. Viņi prot savu darbu," saka ASV uzņēmējs, kura firmā visi septiņi strādā. 
Kā ziņo ASV Konektikutas štata laikraksts The Advocate, Stemfordas pilsētā bāzētā uzņēmuma MHO Movers darbinieki, no kuriem lielākā daļa ir latvieši, pametuši savus ierastos darbus un atsaukušies aicinājumam palīdzēt viesuļvētrā Katrīna cietušajiem. Viens no uzņēmuma darbiniekiem – Ingus Drozds – laikrakstam norāda, ka ASV ieradies viena iemesla dēļ – lai pelnītu naudu, bet šonedēļ viņš ar saviem darba biedriem kļuvis par brīvprātīgo. 
"Es tiešām esmu pārsteigts. Kad mēs šeit [ASV armijas nodrošinājuma bāzē] ieradāmies piektdien, te jau bija 800 automašīnas, kurās cilvēki veda preces cietušajiem," The Advocate stāstīja I. Drozds. Militārajā bāzē Norvolkā brīvprātīgie šķiro, marķē un sadala vētrā cietušajiem domātās humānās palīdzības mantas. 
Līdz šim Konektikutas štata iedzīvotāji ir saziedojuši un nosūtījuši uz vētrā cietušajiem rajoniem 21 treileri, katru no tiem pilnu ar dažādām noderīgām lietām. ASV militārās bāzes pārstāvis Džordžs Mendells norādīja, ka brīvprātīgo palīdzība būs vajadzīga vēl vismaz līdz piektdienai. 
Uzņēmuma MHO Movers īpašnieks Maiks Ornato vēlējies, lai viņa darbinieki būtu liecinieki notikumiem, kādus līdz šim viņi nav piedzīvojuši. "Gandrīz visi mani darbinieki ir no Latvijas, bijušās padomju bloka valsts. Es viņiem teicu, ka tagad viņi ir amerikāņi, un šī ir viņu iespēja pateikties mūsu valstij," atzina M. Ornato. Telefonsarunā viņš pastāstīja, ka 7 no 12 firmas darbiniekiem ir puiši no Latvijas: "Šie zēni ASV ir jau vairākus gadus, dažs septiņus, cits četrus. Vairāki latvieši pie manis strādāja vasarā, un tagad septembrī viņi atgriezās Latvijā, lai turpinātu studijas augstskolā. Es latviešus kā strādniekus vērtēju ļoti labi, viņi ir čakli, izpalīdzīgi un laipni. Tieši latviešu dēļ mans uzņēmums, kurš nodarbojas ar mēbeļu un citu mantu pārvešanu, ir labākais apkaimē."
M. Ornato padotie, pirms kļūt par brīvprātīgajiem, bažījušies, vai ASV valdība dara pietiekami, lai palīdzētu cietušajiem. Tāpat viņus pārsteigusi vietējo iedzīvotāju nesavtīgā palīdzība. "Ja kaut kas līdzīgs notiktu Eiropā, tas būtu citādāk. Tur cilvēki nav tik bagāti," sacīja viens no brīvprātīgajiem – Arturs Kalnītis. 
Vēl viens MHO Movers darbinieks Māris Siliņš, kurš ASV dzīvo jau četrus gadus, Neatkarīgajai stāstīja, ka brīvprātīgo darbs ASV armijas bāzē ildzis divas dienas. Vietējie iedzīvotāji veduši ūdeni, pārtiku, drēbes, higiēnas preces, bet Māris ar saviem kolēģiem šīs mantas šķirojis un krāvis pakās. "Mantas ziedot brauca gan vienkāršie iedzīvotāji, gan vietējie policisti un ugunsdzēsēji, gan arī uzņēmēji. Mašīnas nāca vienā straumē, un mēs knapi spējām tās izkraut. Iespējams, mūsu firma savāktās mantas ar mašīnām tālāk vedīs uz citu ASV armijas bāzi, kur tās uz Ņūorleānu nogādās ar lidmašīnu," stāstīja Māris. Viņš ASV ieradies kopā ar sievu. Patlaban Māra sieva studē augstskolā, bet viņš piestrādā uzņēmumā un mājās auklē bērniņu. Sarunas noslēgumā Māris uzsver, ka sirdī tomēr ir Latvijā, un tuvākā gada laikā gatavojas atgriezties dzimtenē.
Māra kolēģis Rihards Eniks pastāstīja, ka iesaistīšanās brīvprātīgajos bijusi bosa ideja, un, strādājot armijas bāzē ar humāno palīdzību, visi latvieši jutušies ļoti labi. "Nekad nevar zināt, vai arī mums kādreiz nebūs vajadzīga šāda palīdzība, tādēļ mēs arī palīdzam vētrā cietušajiem," piebilda Rihards, kurš ASV ieradies pirms pieciem gadiem piepelnīties. Vēl šogad viņš gatavojas atgriezties Latvijā. 
Jau ziņots, ka viesuļvētra Katrīna varētu būt prasījusi 10 000 cilvēku dzīvību. Par to paziņojis Ņūorleānas mērs Rejs Nadžins. Pilsētā un tās apkaimē pie savām sagrautajām mājām atgriežas daudzi iedzīvotāji, bet glābēji laivās turpina doties no mājas uz māju, lai pārliecinātos, ka tajās nav palikuši iesprostoti dabas stihijas upuri. R. Nadžins sacīja, ka varas iestāžu rīcībā arī nedēļu pēc tam, kad Katrīna sasniedza ASV Meksikas līča krastu, nav precīzas informācijas par bojā gājušo skaitu, tomēr nebūtu pārspīlēti pieļaut iespēju, ka bojā gājuši varētu būt desmit tūkstoši cilvēku. 
ASV prezidents Džordžs Bušs, kurš tiek aizvien asāk kritizēts par gauso palīdzības sniegšanu cietušajiem rajoniem, apsolījis krasi uzlabot glābšanas dienestu darbību.

Putina un Šrēdera vienošanās par gāzesvadu sanikno Poliju un Baltiju 
Gunta Sloga, Sanita Jemberga, Briselē,  Diena  09/09/05    Polija un Latvija sola cīnīties pret Vācijas un Krievijas plāniem.
ES enerģētikas komisārs: Eiropai nepietiek ar pašlaik piegādāto gāzi
Krievijas prezidents Vladimirs Putins un Vācijas kanclers Gerhards Šrēders ceturtdien par vēsturisku nodēvēja vienošanos abas valstis savienot ar zemūdens gāzesvadu, turpretim caurules "apietās" valstis Polija, Latvija un Lietuva pauda neapmierinātību ar šādu soli. Tiek kritizēts gan tas, ka Vācija, nekonsultējoties ar citām ES valstīm, vienojusies ar Krieviju par gāzesvada izbūvi, gan izteikti minējumi, ka šis jo īpaši Maskavai ir politiski izdevīgs solis.
"Tas, ka šobrīd tiek parakstīts līgums, ir žests, vairāk politisks nekā ekonomisks, jo vēl jau pa īstam ne projekti, ne aprēķini par šī gāzesvada izbūvi nav veikti," ceturtdien sacīja premjers Aigars Kalvītis (TP). Saskaņā ar vienošanos ap četrus miljardus eiro vērtais gāzesvads zem Baltijas jūras savienos Viborgu Krievijā un Greifsvaldi Ziemeļvācijā. Tiek pieļauts, ka, cauruļvadu pagarinot vai pievienojot atzarus, gāzi piegādās arī Zviedrijai, Nīderlandei un Lielbritānijai. Krievijas uzņēmumam Gazprom jaunajā savienībā būs 51% daļu, bet pārējās uz pusēm sadalīs vācu Eon Ruhrgas un Wintershall.
A.Kalvītis neredzot nevienu ekonomisku apsvērumu, kādēļ gāzesvadam nebūtu jāiet caur Latviju, Lietuvu un Poliju. Zem Baltijas jūras būvētais cauruļvads būšot daudz dārgāks. Projekts izpelnījies asu Polijas prezidenta Aleksandra Kvasņevska kritiku. Varšavā pieļauj — apejot Poliju, Krievija var mazināt tās pieeju gāzes resursiem, un tā varot būt atmaksa par abu valstu saspīlētajām attiecībām. Arī Lietuvas eiroparlamentārietis Vītauts Landsberģis šo projektu vērtē kā "mēģinājumu izmainīt Eiropas politisko karti". Gan V.Putins, gan G.Šrēders uzsver, ka cauruļvadam nav saistības ar politiku.
Jāpiebilst, ka enerģētikas jautājumu G.Šrēders izmanto priekšvēlēšanu kampaņā — viņš uzsver, ka jaunais projekts palīdzēs samazināt Vācijas atkarību no naftas piegādātājiem. Taču A.Kvasņevskis cer, ka vācu konservatīvo līdere Angela Merkela, kam aptaujas sola uzvaru drīzajās parlamenta vēlēšanās, apstādinās šo projektu. Tas gan var nenotikt — lai arī A.Merkela nesola tik ciešu draudzību ar V.Putinu, kāda bija G.Šrēderam, viņa, visticamāk, projektu turpinās, raksta avīze The International Herald Tribune.
Arī ES enerģētikas komisārs Andris Piebalgs projektu vērtē atzinīgi, jo Savienībai nepieciešami jauni gāzes piegādes ceļi. Aprēķini rādot, ka līdz 2020.gadam gāzes patēriņš ES palielināsies, bet esošā gāzes maģistrāļu struktūra neļauj piegādāt to lielākos apjomos. Krievijas — Vācijas maģistrāles celtniecība arī neaizliedzot iespēju īstenot citus projektus.
Tomēr A.Kalvītis sola, ka Latvija, Lietuva un Polija mēģinās atbildīgās Eiropas institūcijas un ieinteresētās puses pierunāt neīstenot šo projektu. Triju valstu premjeri jau pavasarī aicināja EK atbalstīt viņu projektus. EK vadītājs Žozē Manuels Barrozo iniciatīvu novērtēja atzinīgi, taču uzsvēra, ka vajadzīgi reāli investori.
***
Baltijas jūras kaimiņi gāzesvada projektu vērtē kritiski
Aigars Kalvītis (TP), LR Ministru prezidents
Šī vienošanās nevar neradīt negatīvu Baltijas valstu un Polijas reakciju. Nav ekonomisku argumentu, kāpēc gāzesvads varētu neiet caur Latviju, Lietuvu un Poliju. Šāds cauruļvads zem Baltijas jūras, apdraud drošību reģionā. 
Aleksandrs Kvasņevskis, Polijas prezidents
Raugoties no Eiropas Savienības kopīgas politikas viedokļa, nav laba tāda situācija, kurā viena svarīga ES dalībvalsts Vācija veido politiku pāri mūsu galvām un pāri Eiropas Savienības galvām.
Vītauts Landsberģis, Eiroparlamenta deputāts
Jaunā Krievijas un Vācijas alianse ir plāns mainīt Eiropas politisko karti. Gāzesvada būvēšanā apejot Baltijas valstis un Poliju, Krievija varēs izmantot monopolistiskas gāzes cenas, lai ietekmētu politiku kamiņvalstīs.

Latvijas karavīri piedalīsies plašās militārās apmācībās GruzijāLETA  09/08/05     No 9.septembra līdz 23.septembrim 39 Nacionālo bruņoto spēku (NBS) karavīri piedalīsies starptautiskajās apmācībās "Rescuer/Medceur 2005", kas šogad notiek Gruzijā - Tbilisi un Batumi, aģentūru LETA informēja NBS Preses un informācijas daļas preses virsniece Agnija Štrausa. 
Apmācības notiek saskaņā ar programmu "Partnerattiecības mieram". Mērķis ir pilnveidot valstu bruņoto spēku sadarbību ar nevalstiskajām organizācijām dažādu krīzes situāciju likvidēšanā. 
Štrausa pastāstīja, ka apmācību dalībnieki attīstīs sadarbību pretterorisma, meklēšanas un glābšanas, terorisma seku likvidācijas un militārās medicīnas jomā. 
Mācībās piedalīsies karavīri un civilpersonas no 16 valstīm - Albānijas, Armēnijas, ASV, Bulgārijas, Horvātijas Igaunijas, Kazahijas, Kirgīzijas, Latvijas, Lietuvas, Maķedonijas, Moldovas, Rumānijas, Slovākijas, Ukrainas, un Gruzijas. Latviju apmācībās pārstāvēs trīs štāba virsnieki, 23 militārie mediķi, kā arī 13 militārie ūdenslīdēji. 
Militāro mediķu uzdevums būs saskaņā ar plānu sniegt medicīnisko palīdzību civiliedzīvotājiem, tādēļ līdzi tiek ņemts ekipējums - Bataljona lauka medicīniskais punkts, kas sastāv no četrām apsildāmām teltīm, kur iespējams sniegt pirmo medicīnisko palīdzību, kā arī nepieciešamības gadījumā izguldīt līdz 20 pacientu. 
Militārie ūdenslīdēji piedalīsies uzdevumu izpildē Melnās jūras piekrastē, veicot zemūdens atmīnēšanu. Mācību laikā NBS zemūdens nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas speciālisti sniegs konsultācijas un apmācīs arī Ukrainas Bruņoto spēku karavīrus. Ukraina izrādījusi interesi par šādiem treniņiem, jo mūsu ekipējums un aprīkojums zemūdens darbiem ir modernāks par Ukrainas Bruņoto spēku rīcībā esošo. 
Valdībās un partijās...

Repše aizstāv padomnieku ar neskaidru pagātni 
Gunta Sloga,  Diena  09/03/05    Lai arī jau iepriekš pretrunīgu vērtējumu izpelnījusies kādreiz ieroču nelikumīgā glabāšanā aizdomās turētā Herberta Lindes darbošanās Aizsardzības ministrijā (AM), viņš kļuvis par aizsardzības ministra Einara Repšes (JL) padomnieku militārajos jautājumos. Ministra pārstāvji skaidro, ka H.Linde iecelts padomnieka amatā savu zināšanu, viedokļa un argumentācijas spēju dēļ.
H.Lindem jāsniedz padomi Nacionālo bruņoto spēku (NBS) attīstības jautājumos, dažādu normatīvo aktu izstrādāšanā, ministram svarīgas ir arī viņa zināšanas par bruņojumu un ieročiem, stāsta AM preses sekretāre Anda Baraškina. Viņš arī sagatavojot dažādus priekšlikumus apspriedēm ministrijas un NBS darba grupās, taču tas nenozīmējot, ka tie vienmēr tiek atbalstīti, skaidro A.Baraškina, komentēdama ziņas, ka, iespējams, daži H.Lindes priekšlikumi ir pretrunā ar pašlaik spēkā esošajiem NBS attīstības plāniem. Attaisnojot H.Lindes pieņemšanu darbā, tiek atgādināts, ka viņš jau iepriekš "godprātīgi un atbildīgi" veicis pienākumus kā ministru Ģirta Valda Kristovska un Valda Pavlovska padomnieks.
Te gan jāatgādina, ka 1994.gadā pret H.Lindi, toreizējo apsardzes firmas Life īpašnieku un V.Pavlovska padomnieku, tika ierosināta krimināllieta par nelikumīgu ieroču glabāšanu. Pēc tam kad viens no Life darbiniekiem ar H.Lindes ieroci nogalināja meiteni, viņa seifā atrada dažādu kalibru ieročus un fiktīvas to turēšanas atļaujas. Vēlāk prokuratūra pārtrauca krimināllietu pret H.Lindi, nepaskaidrojot iemeslus. 
Jāpiebilst, ka no apcietinājuma H.Lindi atbrīvoja, kad par viņu galvoja divi Saeimas deputāti — Oskars Grīgs, kurš pats tagad apsūdzēts nelikumīgā ieroču glabāšanā, un Mārtiņš Kalniņš. 
Ieroči, kā Dienai stāsta kāds H.Lindes paziņa, kurš nevēlas minēt savu vārdu, ir viņa kaislība, un tos ilggadējais zemessargs labi pārzina.
Taču aizdomu ēna par nelikumībām ar ieročiem H.Lindem netraucēja 1999.gadā kļūt par Ģ.V.Kristovska konsultantu. Toreiz ministrs apgalvoja — prokuratūras lēmums pārtraukt H.Lindes kriminālvajāšanu liecina par viņa nevainīgumu. Par E.Repšes padomnieku H.Linde kļuvis šogad martā, taču ministra pārstāve nevarēja pateikt, kādēļ izlemts tieši viņu pieaicināt strādāt šajā amatā. Militāro izglītību H.Linde ieguvis ASV.

Vaira Vīķe-Freiberga: no algas grūti izdzīvot 
Gunta Sloga,  Diena  09/03/05     Prezidentes alga kopā ar reprezentācijas izdevumiem pirms nodokļu nomaksas ir Ls 2400.
"Kaut tev no algas vien nāktos dzīvot," tā savulaik teica viens no leģendārās krievu kinokomēdijas Briljantu roka varoņiem. Sūkstīšanās par nespēju izdzīvot no vienas algas pēdējās nedēļās skan arī no Latvijas policistu, skolotāju un kultūras darbinieku mutes. Piektdien viņiem pievienojās Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga. Tiesa, viņas pārstāvji tūlīt steidza taisnoties, ka valsts galvas izteikumi izrauti no konteksta un prezidente nemaz nav domājusi tā, kā tas izklausījies.
Šis izteikums V.Vīķei–Freibergai paspruka piektdienas intervijā Latvijas radio, kur žurnālists, pauzdams apbrīnu par viņas apģērbiem, jautāja, vai ar algu pietiek. Prezidente skaidroja, ka viņai visu vajadzību apmierināšanai palīdz darba izpeļņas pensija, kas tiek saņemta no Kanādas. "Bet tiesa, ja man būtu jādzīvo tikai no savas prezidenta algas, man būtu pagrūti. Droši vien staigātu daudz biežāk tajā pašā kleitā nekā to daru šobrīd," teica V.Vīķe-Freiberga. Komentēdama pieņēmumus, ka oficiālos pasākumos redzētās viņas somiņas arī ir dārgas, V.Vīķe-Freiberga atbildēja, ka tās parasti pērkot izpārdošanās.
"Prezidente neteica, ka ar algu viņai būtu par maz," pēc tam Dienai skaidroja viņas preses sekretāre Aiva Rozenberga. Valsts galva vien vēlējusies pateikt, ka viņa nevarētu atļauties visus tos daudzveidīgos apģērbus un aksesuārus, ja nebūtu papildu ienākumu. "Ja ir iespēja Latviju parādīt paspilgtinātā veidā, kādēļ to nedarīt?" jautā prezidentes pārstāve.
V.Vīķes–Freibergas alga kopā ar līdzekļiem reprezentācijas izdevumiem pirms nodokļu nomaksas ir 2400 lati. Prezidentei nav jāapmaksā tie tēriņi, par kuriem vidusmēra Latvijas iedzīvotājs atdod lielu daļu ienākumu: dzīvesvietas īre, komunālie maksājumi un transporta izdevumi. 
A.Rozenberga skaidro, ka stilistu, frizieru apmaksai, apģērba iegādei prezidente tērējot savus ienākumus. Arī ēšana attiecas tikai "uz viņas ģimenes maku". Pilī visiem darbiniekiem ēst gatavojot saimniece, par ko katrs norēķinoties pats, arī prezidente. Viņa pati arī sedzot ēšanas izdevumus Jūrmalas rezidencē. V.Vīķes–Freibergas pērnā gada ienākumu deklarācija liecina, ka līdzās algai no Monreālas privātā pensiju fonda prezidente saņēmusi 43 247 latus, vēl saņemti peļņas procenti no akcijām un autoratlīdzība.

Ulmanis pieļauj atgriešanos politikā
Diena  09/07/05     Bijušais prezidents Guntis Ulmanis pilnībā nenoliedz iespēju, ka nākamgad pirms Saeimas vēlēšanām varētu atgriezties aktīvajā politikā, taču pagaidām viņam neviens konkrēts politiskais spēks, kam pievienoties, neesot padomā. 
Pirmo reizi šādus netiešus izteikumus viņš minēja intervijā LTV, sakot, ka pēc pasaules hokeja čempionāta, kura rīkošanā viņš iesaistījies, drīz vien sekos parlamenta vēlēšanas. "Protams, ka puķes neaudzēšu," tā, izmantodams Latvijas politikas folklorā pazīstamo frāzi, uz jautājumu par nodomiem pēc čempionāta atbild G. Ulmanis.
Tiesa, pagaidām viņš ne ar vienu partiju nav runājis un viņam esot grūti ieraudzīt savu nišu. "Nebūšu kategorisks," saka G. Ulmanis, pieļaudams iespēju iesaistīties arī citā darbības sfērā, ne politikā.
Savulaik viņš bija LZS biedrs, pašā "Jaunā laika" veidošanās sākumā izteica atbalstu Einaram Repšem, bet nesen atbalstīja Māra Gulbja "Jauno demokrātu" iniciatīvas. 
Eksprezidents noliedz, ka simpatizētu M. Gulbja partijai, sakot, ka atbalsta jaunu cilvēku aktivitātes. "Labāk lai strādā un dara, kāpēc būtu jāsēž zem jahtas burām un lidmašīnas spārniem un jāgaida, kas notiks," saka G. Ulmanis.

Jauno mēbeļu izlutinātā Saeima
Latvijas Avīze  09/07/05    Kad Saeimas deputātiem tika prasīts viedoklis par finanšu ministra Oskara Spurdziņa ierosinājumu inflācijas apkarošanas nolūkā "iesaldēt" ministru algas un nākamgad nepalielināt arī Saeimas deputātu algas, frakciju vadītāji šo domu vērtēja skeptiski."Jaunā laika" frakcijas priekšsēdētājs Kārlis Šadurskis, brīnoties, ka finanšu ministrs šādus priekšlikumus uzskata par nopietnu inflācijas apkarošanas plānu, vienlaikus gan atzina, ka Saeima tērējot par daudz, jo tiek veikti remonti, kas nav akūti nepieciešami, tiekot pirktas jaunas mēbeles, kad vecās vēl ir pietiekami labas. Devos noskaidrot, kādas un cik dārgas mēbeles iegādājas parlaments. 
Šogad mēbelēm paredzēti 129 450 latu, kas ir apmēram četras reizes vairāk nekā citus gadus. Saeimas kancelejas direktora vietnieks saimnieciskajos jautājumos Valdis Ziemelis skaidro, ka šogad tēriņi plānoti lielāki tāpēc, ka šajā gadā par 85 000 latu jāiegādājas iekārtojums Saeimas reprezentācijas namam Jūrmalā, kas nesen restaurēts un kur plānots izmitināt augstus viesus. Tā kā nams celts jūgendstilā, arī mēbelēm jābūt senatnīgām. V. Ziemelis iecerētās mēbeles vērtē kā ekskluzīvas. Piemēram, telpām paredzēti vairāku veidu klubkrēsli, no kuriem katrs varētu maksāt vismaz 1000 latu. Vienu no krēsliem mākslinieks veidojis ļoti īpašu: zemu, līdzīgu šūpuļkrēslam, līganām formām. Tas izskatās tāda paša līmeņa krēsls kā smalkākajos dizaina žurnālos aplūkojamās mēbeles. Šādas smalkas mēbeles tiks iegādātas 17 telpām: apspriežu zālei, ēdamistabai, guļamistabām. 
Šogad par 2300 latiem iegādātas mēbeles arī otrai Jūrmalas reprezentācijas ēkai, kuras telpās mēdz apmesties prezidija locekļi un arī citi Saeimas deputāti. Nākamgad šī nama mēbelēšanai plānots tērēt 6600 latus. V. Ziemelis norāda, ka šajā ēkā pakāpeniski tiek mainītas mēbeles, kuras tur stāvot jau kopš septiņdesmitajiem gadiem un sākot izjukt. 
6500 latus šogad plānots tērēt, nomainot mēbeles sarga postenī pie galvenās Saeimas ēkas ieejas. Par šo naudu pirks galdu, krēslus, skapīšus, sienas paneļus, leti. "Visam jāizskatās atbilstoši interjeram," saka V. Ziemelis. Pašreizējās mēbeles lietotas jau gandrīz 15 gadus un vairs "neturas kopā". 
Kā tiek izlemts, kam vajag jaunas mēbeles? V. Ziemelis stāsta, ka pirms nākamā gada budžeta veidošanas visām Saeimas struktūrvienībām tiek jautāts, kas tām ir vajadzīgs nākamajā gadā. Pēc tam tiek apvienoti visi pieprasījumi, kanceleja skatās, cik tie ir pamatoti, un ziņo par to Saimnieciskajai komisijai, kas izlemj, ko pirkt un ko ne. Saeimas struktūrvienības no nākamā gada budžeta pieprasījušas mēbeles 54 250 latu vērtībā, bet plānots tērēt tikai jau minētos 31 110 latus. Piemēram, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija prasījusi pirkt jaunu sēžu galdu par 20 000 latu, bet dabūs "pigu". 
Lielākie izdevumi par mēbelēm nākamgad būšot jaunas sēžu zāles un trīs kabinetu iekārtošanai, kas izmaksāšot 6000 latu. Tomēr jaunās telpas iekārtos tikai tad, ja savu līdzšinējo mājvietu Saeimas namā atstās Centrālā zemes komisija. 
"Pilnīgi bez pamata nav neviens no šiem pieprasījumiem. Cita lieta, ka viens ir vairāk pamatots, bet cits mazāk. Var jau būt, ka kāds vienkārši grib labāku interjeru, bet es domāju, ka mēs esam tā sakārtojuši kabinetus, ka tikai interjera dēļ turpmāk neviena mēbele nebūs jāpērk," uzskata V. Ziemelis. 
Pēdējos gados līdzekļi tērēti arī jauniem dokumentu skapjiem un seifiem, jo Saeimā ieviesta sevišķā lietvedība slepeniem dokumentiem, un to glabāšanas kārtība kļuva stingrāka. 
Arī "JL" frakcija, kuras priekšsēdētājs kritiski izteicies par Saeimas naudas tērēšanu mēbelēm, prasījusi šogad nomainīt mēbeles desmit darba vietās, kuru iegādei parlaments atvēlēja 7000 latu. Tolaik frakcijas priekšsēdētājs vēl bija Krišjānis Kariņš un viņa parakstītajā iesniegumā Saeimas kancelejai teikts, ka nepieciešams nomainīt desmit darba vietu iekārtojumu divos kabinetos "JL" frakcijas telpās. Iesniegumā nav sūdzību par esošo mēbeļu kvalitāti vai nolietojumu, bet gan rakstīts: "Vides harmonizēšana dotu lielāku atdevi un rezultatīvāku darbu. Pašreizējās darba vietas padara neefektīvāku apkārtējo komunikāciju un netiek pilnībā izmantots telpas plānojums, tāpēc šīs mēbeles jānomaina pret jaunām, ievērojot darbinieku darba specifiku." Tāpat "JL" pirkti galdi, plaukti, skapis par 1500 latiem. 
Jautāju K. Šadurskim, kā šie dati saskan ar viņa izteikumiem par parlamenta izšķērdību. "Es neteiktu, ka Saeimā valda taupības gars. Nu, klimats te ir tāds, ka rosina uz naudas tērēšanu," atbild K. Šadurskis. "Kad tiek sastādīts budžeta pieprasījums nākamajam gadam, mums nāk un prasa, vai jums nevajag labāku datoru, skaistāku galdu. Tad arī sakām: jā, to un to mums vajadzētu." 
2500 lati šogad jaunām mēbelēm atvēlēti arī Latvijas Pirmās partijas frakcijai, par 800 latiem tur atjaunotas bojātās mēbeles. Nākamajā gadā LPP gribētu saņemt darba galdu, dokumentu skapjus, apspriežu galdu un krēslus. Nākamā gada budžeta projektā šai vajadzībai ierēķināti 1500 lati. Tautas partija savukārt šogad neko nav prasījusi, bet nākamgad vēlētos saņemt tikai vienu jaunu plauktu 100 latu vērtībā. 
"Nekādas pārmērīgas summas netiek prasītas," saka V. Ziemelis. Viņš izrēķinājis, ka vienas darba vietas iekārtošanai vajagot 1000 latu kā minimums. Šī summa esot jātērē mēbelēm vien – krēslam, galdam, datorgaldam, skapim, plauktam, dators te nav ierēķināts. 
Biroja mēbeļu tirdzniecības uzņēmuma "Eve" konsultante Ilze Jonāne man gan sacīja, ka uzņēmēji ierindas darbinieka darba vietas iekārtošanai parasti tērē 200 līdz 350 latus. 1000 lati vienam darbiniekam – tas jau būšot diezgan ekskluzīvs darba vietas iekārtojums. 
Kapitālais remonts nākamgad var draudēt plenārsēžu zāles mēbelēm, jo iecerēts mainīt balsošanas sistēmu, kas varētu izmaksāt 200 000 latu. Jaunās sistēmas dēļ būs jāvelk jauni vadi caur smalkajiem deputātu galdiem: jāurbj jauni caurumi un vecie jāaizdara. 
Kad parlaments maina kādas telpas iekārtojumu un līdzšinējās mēbeles vairs nav vajadzīgas, laikrakstā "Latvijas Vēstnesis" tiek ievietots paziņojums ar pilnu mēbeļu sarakstu. Ja uz vienu mantu piesakās vairākas iestādes, tad tās tiek izlozētas. Šādā veidā pie jauniem saimniekiem nonāk ne tikai mēbeles, bet arī pārējais parlamenta inventārs, piemēram, datori. 
Ja šīs mantas vēl ir lietojamas, tad kāpēc gan Saeima tās vairs nevar izmantot un pērk jaunas? 
"Acīmredzot tāpēc, ka Saeimai pret mēbelēm un citām lietām ir citas prasības nekā tām iestādēm, kas šīs mantas vēlas," atbild V. Ziemelis. "Mēbeles ik pēc laika ir jāmaina. Mums tās vairs neder, bet varbūt kādam citam vēl der." 
"Kāpēc neder? Tas taču ir elementāri. Mēbele vairs neiederas konkrētajā vietā," skaidro V. Ziemelis. "Piemēram, kad kapitāli tika izremontēta plenārsēžu zāle, vecos krēslus tajā vairs likt nevarēja, jo zāli centāmies atjaunot līdzīgu kā pirmskara Latvijā. Vecos krēslus un galdus atdevām kādai skolai vai pašvaldībai. Vai, ja vienā telpā strādāja trīs cilvēki, bet tagad mums tur jāievieto četri, bieži vien nav iespējams vienkārši telpā iestiept vēl vienu galdu. Tad viss telpas iekārtojums jāpārplāno, jāpērk kompaktākas mēbeles. Ja iespējams, vecās mēbeles izlietojam kur citur, ja tas nav iespējams, atdodam citai iestādei." 
Paša V. Ziemeļa kabinetā mēbeles neesot mainītas jau gadiem ilgi, kaut tās ir ļoti nemodernas. "Bet es arī tās netaisos mainīt, jo tās ir autentisks pagājušā gadsimta septiņdesmito līdz astoņdesmito gadu stils," lepni saka Saeimas darbinieks. 
Bet tomēr rodas iespaids, ka Saeima pārāk daudz naudas tērē mēbelēm. "Jautājums ir retorisks," atbild V. Ziemelis. "Cilvēkiem vienmēr liekas, ka Saeima par daudz tērē, ka Saeima no valsts budžeta sev pieprasa pārāk lielas summas." 
Pats "JL" frakcijas vadītājs K. Šadurskis man saka: iespaids, ka mēbeles tiek pirktas vai katru dienu, viņam radies tāpēc, ka, ejot uz "JL" frakcijas telpām, viņš vai katru dienu redzot gaitenī jaunu mēbeli, kas vēl nav izņemta no iesaiņojuma. "Tās tiek nestas augšā uz telpām citos stāvos, bet es nesaprotu, kāpēc mēbeles jāmaina, jo nevienā parlamenta telpā nekādus mēbeļu graustus, kas būtu noteikti jāmaina, neesmu redzējis." 
*** 
UZZIŅA 
Saeimas tēriņi par mēbelēm un citiem telpu iekārtošanas priekšmetiem: 
- 129 450 latu šogad 
- 27 348 latu 2004. gadā 
- 31 110 latu 2006. gadā 
Partijas biedri pārmet Repšem bezdarbību
Liene Barisa,  NRA  09/08/05    Lai gan Jaunais laiks (JL), izplatot oficiālo informāciju, apgalvo, ka šķelšanās partijā nenotiek un partijas biedri nesaskaņas atrisinājuši, runas par JL vadītāja Einara Repšes nomaiņu nerimst. Turklāt E. Repšes atbalstītāji sāk apspriest JL ģenerālsekretāra Ulda Gravas atcelšanu, kurš visatklātāk runā par iespēju ievēlēt citu partijas vadītāju.
Vairāki JL biedri uzskata, ka partija esot gana izaugusi, lai no E. Repšes varētu atteikties. Visatklātāk par to runā U. Grava, uz diskusijām par pārmaiņām partijā mudinājuši arī Vilis Vītols, Guntis Bērziņš un citi. Iespēju, ka JL līderis varētu būt kāds cits bez E. Repšes, nenoliedza arī Edgars Jaunups.
Tieši E. Jaunupam JL vadība iepriekš pārmetusi pārāk aktīvu darbošanos, aizēnojot pašu E. Repši un frakcijas vadītāju Kārli Šadurski.
Daudzi partijas biedri gan joprojām ir dedzīgi E. Repšes kā vienīgā iespējamā vadītāja atbalstītāji. Deputāte Linda Mūrniece uzsvēra, ka par līderi nevar ievēlēt, par līderi jātop. Tāpēc E. Repšes nomaiņa, viņasprāt, nebūtu iespējama. Neskaidrības un pārpratumi partijas iekšienē esot izrunāti aizvakar ilgā partijas sanāksmē. "No pieciem līdz vienpadsmitiem vakarā runājām ļoti atklāti, un beidzot varēja uzzināt, ko katrs domā, ko runā, ko nerunā (..). Bija arī daži nepatīkami pārsteigumi par cilvēkiem, kuri, pārsteidzīgi rīkojoties, neaprēķina visu līdz galam (..)," viņa sacīja, taču norādīja, ka kopsaucējs atrasts. E. Repše solījis vairāk sekot līdzi partijas lietām, tādēļ par viņa nomaiņu vairs nevarot būt ne runas. 
"Drīzāk jānomaina ģenerālais sekretārs," teica L. Mūrniece, skaidrojot, ka U. Grava netiek galā ar visiem pienākumiem, jo ir arī deputāts Liepājas domē. Turklāt U. Gravas izteikumi par iespēju aizstāt E. Repši, kas izskanējuši arī pēc garās sapulces, kur panākta vienošanās līderi neaiztikt, neesot korekti. "Tas ir partijas kongresa jautājums, nevis ģenerālsekretāra kompetence," viņa sacīja.
Politologs Filips Rajevskis spriež, ka satraukumu partijas iekšienē izraisījušas reitingu svārstības. SKDS socioloģisko aptauju dati liecina, ka vēl 2003. gada nogalē par partiju balsotu 29,3% balsstiesīgo. Pēc tam reitingi kritušies. Šā gada augustā atbalstītāju loks jau samazinājies teju uz pusi – par JL gatavi balsot 15% iedzīvotāju.
U. Grava atzina: "Partijas lejupslīde saistīta ar to, ka partijas kuģis braucis bez kapteiņa vadības." Arī E. Jaunups sacīja, ka partijas līderim šobrīd vajadzētu strādāt intensīvākā režīmā, jo tuvojas vēlēšanas. Tas būšot būtisks faktors jauna vadītāja pārvēlēšanai, sprieda E. Jaunups. Jautāts, kurš varētu tikt ievēlēts par jauno partijas vadītāju, viņš atbildēja nepārprotami: "Cilvēks ar labāko piedāvājumu, sagaidot priekšvēlēšanu laiku." Viņš sacīja, šajā laikā vadītājam partijas lietām būtu jābūt pirmajā vietā. "Vai Repšes nebūšana vadībā ir partijas gals? Nekādā gadījumā!" uzsvēra E. Jaunups. "Esmu pilnīgi pārliecināts, ka mēs kā viena līdera partija sen esam pārauguši un Repše nav vienīgais, kas spēj to saturēt," viņš piebilda. Līdzīgu domu pauda arī U. Grava: "Mums ir ļoti daudz spējīgu līderu, un rezervistu soliņš ir ļoti plašs. Kaut vai visi ministri. Šī nav vairs tikai Repšes partija, un, iespējams, Repšes nobīdīšana un diskusijas ir daļa no partijas izaugsmes."
Savukārt sociologs Aigars Freimanis uzskata, ka šīm aktivitātēm varētu būt smagas sekas. "Politika ir brīvo interpretāciju lauks, un jebkuras neveiksmes var dēvēt par izcilu panākumu," partijas biedru skaidrojumu, ka nesaskaņas un diskusijas partijas iekšienē liecina par partijas izaugsmi, komentēja A. Freimanis: "Viena cilvēka partijai, kurā līdz šim neviens nav aktīvi oponējis, vai tie, kas ir to darījuši, partiju ir pametuši – piemēram, Māris Gulbis, jauna līdera iecelšana var radīt problēmas. Pirmkārt, jāskatās, kādu iespaidu tas atstās uz elektorātu. Otrkārt, kā līderi pozicionēt, lai viņš būtu citāds kā Repše. Un vēl viens svarīgs faktors – kā Repše reaģēs uz šo situāciju".
Arī F. Rajevskis uzskata – līdera maiņa partijai nav vēlama, arī apstākļi tam neesot labvēlīgi. "Tā ir Repšes partija – nestādos to priekšā citādi, tikai ar Repši priekšgalā. Un, ja savējie sāk apšaubīt vadītāja autoritāti, viennozīmīgi par labu tas nenāks," sacīja F. Rajevskis.
Sociologs Arnis Kaktiņš uzskata, ka partija varētu pastāvēt bez E. Repšes: "Arī Tautas partija parādījās kā Andra Šķēles veidota partija, un tur bija stipri līdzīga situācija – līdzīgi paši partijas biedri pieņēma lēmumu turpmāk darboties arī bez viņa". Arī ar jaunu līderu atrašanu problēmu nebūtu, uzskata A. Kaktiņš: "Tas pats Krišjānis Kariņš, Kārlis Šadurskis, Sandra Kalniete, kas gan vēl nav partijas biedre, – vesela plejāde, kas var nomainīt E. Repši!".
Repše pieveic dumpiniekus, JL vienotību neatjauno 
Ināra Egle ,  Diena  09/08/05    Divas vētrainās iekšējās diskusijās par Jaunā laika nākotni pavadītās dienas ir beigušās ar partijas līdera Einara Repšes daļēju uzvaru. Par to liecināja arī viņa atbalstītāju dzīvespriecīgā izturēšanās iepretim oponentu atturībai jau otrdien īsi pirms vienpadsmitiem vakarā, kad ar līdera runu un tai sekojošo klusumu beidzās aptuveni četru stundu ilgusī valdes sēde. Taču tas, ka valdei neizdevās izlemt, kad rīkojams partijas kongress, liecina — pretēji E.Repšes apgalvotajam, ka JL esot tik vienots, kāds bijis tikai viņa valdības krišanas dienā, pārliecību par vienotību nerada.
Lai arī tam, kad notiks kongress — vēlā rudenī vai janvārī, pēc iekšējā saspīlējuma kliedēšanas vairs nav tik lielas nozīmes, jo, kongresa tribīnē delegāti diez vai izteiks to, ko slēgtā sēdē, pagaidām vēl ir grūti iedomāties šo dažādo uzskatu pārstāvjus vienotus. Par to liecina jaunlaiciešu savstarpējās sarunas, kurās dienu pēc notikušā tika arī skaitīti savējie un nesavējie. Beidzoties JL valdes sēdei, varēja redzēt prieku, piemēram, Solvitas Āboltiņas, Lindas Mūrnieces, Ingūnas Rībenas, Arta Kampara un vēl kādās desmit sejās. Viņi iepriekš pārstāvēja viedokli, ka sarunai par līdera spēju vadīt partiju un tās nākotni bija jānotiek bez negaidītiem paziņojumiem par nepieciešamību sasaukt drīzu kongresu, kur izvērtēt vadītāja vainu JL popularitātes kritumā. Viņuprāt, E.Repše viens pie tā nevar būt vainīgs. 
Noslēpumainība, kādā JL vadība centās paturēt notiekošo, radīja arī dažādus minējumus par cilvēkiem, kas ierosināja šo diskusiju. Iepriekš Diena šo personu vidū bija minējusi Vili Vītolu, Sandru Kalnieti, Gunti Bērziņu, arī Uldi Gravu un Krišjāni Kariņu. Taču citi avoti no JL vēsta, ka pēdējie divi nav sarunas rosinātāju vidū, bet esot aizmirsts pieminēt Grigoriju Krupņikovu un Bruno Rubesu. Tikpat neskaidra ir frakcijas vadītāja Kārļa Šadurska loma notikumos. Lūgts to konkretizēt, viņš presei atbildēja: "Ai! Nu beidziet taču! Tas ir dabiski gribēt kaut ko mainīt partijā uz labu, bet es aicinu neatgriezties pie tām vecajām baumām."
Par pārliecinošu E.Repšes kā līdera atbalstītāju īsti nevar uzskatīt arī K.Kariņu. Viņš trešdien joprojām nevarēja skaidri atbildēt uz Dienas jautājumu, vai atbalsta E.Repšes palikšanu vadītāja amatā un vai arī pats būtu ar mieru uz to pretendēt. "Partija attīstās, un viss partijas darbs ir komandas darbs," izvairīgi un ar jūtamu nepatiku pret vaicāto atteica K.Kariņš. Viņš tiek uzskatīts par reālāko kandidātu uz priekšsēža amatu, ja saruna par vadītāja maiņu tiktu atjaunota. E.Repše pret tādu iespēju neiebilda un presei sacīja: "Tas būtu apsveicami, ka notiek veselīga sacensība par spēcīgāko līderi." Tiesa, tūlīt pat viņš piebilda, ka tāda tagad varētu arī nenotikt. Vairāki JL politiķi apšaubīja S.Kalnietes iespējas pretendēt uz šo posteni pēc pēdējo dienu notikumiem. Daži avoti neoficiāli vēsta, ka viņa pati apsverot ar politiku nesaistītus plānus.
E.Repše pēc notikušā bija atguvis sev raksturīgo stāju un, katrā otrajā teikumā pieminot tautu, sacīja: "Reizēm ir nepieciešami zināmi satricinājumi, lai mēs mobilizētos un spētu sekmīgi iet tālāk." Viņš arī nedomā, ka būtu saņēmis dunci mugurā no savējiem, "jo tas, kas notika mūsu partijā, bija godīga, skaudra un atklāta diskusija". Savus kritizētājus E.Repše, visticamāk, atbruņoja ar apsolījumu mainīties, piebremzēt biznesa darbību un skaidrot savu rīcību sabiedrībai. To viņš vēlāk atkārtoja arī presei: "Acīmredzot viens no maniem būtiskiem trūkumiem ir tas, ka neesmu gājis pie tautas un skaidrojis dažādas lietas — gan politiskas, gan saimnieciskas." Viņš arī uzsvēra, ka ir gatavs mainīties, jo citādi būšot grūti prasīt pārmaiņas no citiem.

Maizītis atzīst prokuratūras kļūdas Lemberga lietā
Viesturs Radovičs,  NRA  09/09/05     "Prokuratūra ir pieļāvusi atsevišķas kļūdas, un tās arī atzinusi," vakar Latvijas Televīzijas raidījumā Valsts pirmās personas, atbildot uz Baibas Strautmanes jautājumu, vai prokuratūra Ventspils mēra Aivara Lemberga lietā strādājusi precīzi un nevainojami, atbildēja ģenerālprokurors Jānis Maizītis. 
Pieļautās kļūdas gan J. Maizītis neprecizēja. Prokuratūra joprojām ar nepacietību gaidot atbildi uz tiesiskās palīdzības lūgumu Šveicei Aivara Lemberga lietā, lai gan iepriekš prokuratūras vadība solīja, ka kolēģu sagatavoto informāciju saņems jau februārī.
J. Maizītis arī noliedza, ka prokuratūra nodevusi masu medijiem jau tiesā apstrīdēto tiesiskās palīdzības lūgumu Šveicei. Viņš nevēlējās izpaust, kas to būtu darījis. Ģenerālprokurors atzina, ka ar nepacietību gaida atbildi uz tiesiskās palīdzības lūgumu, un informēja, ka tas patlaban atrodas Šveices Augstākajā tiesā, kas lems, vai tas ir likumīgs. Līdzīgi kā pirms pusgada, arī vakar J. Maizītim pietrūka argumentācijas un pārliecības, lai izsmeļoši atbildētu uz viņam uzdotajiem jautājumiem.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka A. Lemberga prasību pret Ģenerālprokuratūru par goda un cieņas aizskaršanu un nepatiesu ziņu atsaukšanu Rīgas apgabaltiesa apelācijas kārtībā plānojusi izskatīt 2006. gada 7. septembrī. A. Lembergs prasībā lūdza tiesu noteikt par pienākumu Ģenerālprokuratūrai atsaukt tiesiskās palīdzības lūgumā Šveicei izplatītās ziņas, kas, pēc prasītāja domām, aizskar viņa godu un cieņu. A. Lemberga prasību pret Ģenerālprokuratūru šā gada 1. jūnijā apmierināja Rīgas Centra rajona tiesa un uzdeva par pienākumu Ģenerālprokuratūrai "atsaukt un apmainīt laikrakstā Diena publicēto dokumentu ar nosaukumu Tiesiskās palīdzības lūgums Šveicei, kas ietver patiesībai neatbilstošas Lemberga godu un cieņu aizskarošas ziņas".

Saimniecībā un biznesā...

Tūristus vilina ar maizi 
Anna Rancāne,  Diena  09/03/05    Neliela lauku ceptuve atrod iespēju, kā konkurēt ar lielajiem uzņēmumiem, izveidojot vienīgo maizes muzeju Latgalē
Maizes muzejs Preiļu rajona Aglonas ciemata centrā durvis vēris tikai šovasar, taču jau tagad ik dienu te ekskursijas piesaka vairākas tūristu grupas no visas Latvijas. Apskatījuši slaveno katoļu svētvietu Aglonas baziliku, tūristi labprāt atvelk elpu pēc maizes un zāļu tējas smaržojošajā namiņā Daugavpils ielā 7, nogaršo svaigi ceptas maizītes un klausās SIA Aglonas maize vadītājas Vijas Ancānes stāstījumu par maizes ceļu pie ēdājiem. "Tā bija dzīves nepieciešamība, jo maizes cepēju ir daudz un tikai ar savu produkciju konkurēt ar lielajiem vaļiem mazai ceptuvei ir grūti, pat neiespējami," saka V.Ancāne. Arī uzņēmums pirms desmit gadiem tika izveidots no nekā, tikai tāpēc, lai izkļūtu no Latgalē valdošās bezdarba depresijas un izdzīvotu. 
Pati saimniece viesus uzņem, ģērbusies Latgales tautas tērpā, piedāvā viņiem pagaršot rudzu graudus, aicina pagriezt rokas dzirnavas un stāsta gan par to, kā senatnē Latgales mājās cepta dienišķā maize, gan par Aglonas ciemata vēsturi, jo šajā mājā kādreiz atradusies pagastā pirmā tautskola. Drīzumā ekspozīcija tiks papildināta arī ar īstu krāsni, kur apmeklētāji varēs vērot maizes cepšanu un arī paši izmēģināt roku kukulīša veidošanā. Krāsns celtniecību finansiāli atbalsta Zemkopības ministrijas Lauku atbalsta dienests. Muzeja biļetes cenā ietilpst arī izstrādājumu degustācija, un blakus ir veikaliņš, kur apmeklētāji var iegādāties SIA Aglonas maize produkciju — rudzu maizi ar Māras krustu, apaļos klaipiņus ar vārpu vainagu sālsmaizei, cepumus, pīrādziņus, kā arī tīstokli — pēc senām latgaliešu receptēm ceptu maizi ar speķa gabaliņiem. Maizes cena nav zema, taču, kā atzīst paši ražotāji, citādi nemaz nevar būt, jo tas ir roku darbs, turklāt ekskluzīva, pēc pašu receptēm gatavota produkcija nevar būt lēta.
Kā stāsta V.Ancāne, uzņēmums radies tad, kad, izjūkot lielajai Turības maizes ceptuvei, abi ar vīru palikuši bez darba. Tad arī nācies domāt, kā izdzīvot un pabarot bērnus. "Neviena banka jau mums naudu nedeva, tāpēc salasījām pa latam, aizņemoties no draugiem un radiem, un uztaisījām paši savu individuālo uzņēmumu un ceptuvi Jaunaglonā, kur strādāja pieci cilvēki. Tagad darbinieku skaits divkāršojies, un pagājušajā gadā beidzot izdevās dabūt pirmo lielāko kredītu bankā," saka Vija. Kredīts izlietots muzeja mājas iegādei un restaurācijai, uz šejieni perspektīvā plānots pārcelt arī ceptuvi. "Jau strādājot Jaunaglonā, nereti vadīju ekskursijas skolēniem, kuri vēlējās redzēt, kā top maize. Tāpēc man bija sens sapnis — izveidot muzeju, bet tas likās nereāli. Reiz, runājot ar kāda biznesa laikraksta žurnālistu, savu sapni atklāju, taču viņš to uzņēma nopietni un avīzē parādījās publikācija ar nosaukumu Aglonā top maizes muzejs. Tad nu nekas vairs neatlika, kā ķerties pie darba," smejas Vija, piebilstot, ka pie muzeja tapšanas un eksponātu sagādāšanas strādājuši visi — gan ģimenes locekļi, gan kaimiņi.
Jaunajā ceplī maize tiks cepta pēc visiem ES standartiem, tomēr, kā uzsver Vija, mīkla tiks mīcīta tikai koka abrā un maizes klaipi tiks sagriezti tikai uz koka dēlīšiem. Citādi maizītei vairs nebūs īpašās garšas un tā neatšķiršoties no lielveikalos nopērkamās.
***
Jāmeklē savs knifs
Gaida Bergmane, Latvijas Maiznieku biedrības galvenā speciāliste 
No visiem maizes ražošanas uzņēmumiem Latvijā puse ir mazās ceptuves, taču tieši lielās ceptuves apgādā 50% tirgus. Ar tām mazajiem konkurēt ir grūti, tāpēc viņiem, tieši tā, kā to dara Aglonā, jāmeklē savs knifs, kāds īpaši garšīgs, ekoloģiski tīrs produkts vai kas cits, kas atšķirtos no lielveikalos nopērkamā. Diemžēl Latvijas iedzīvotāju pirktspēja ir zema, bet mazās ceptuves nevar atļauties maizi pārdot lēti, tāpēc šī izdzīvošana nav viegla. Varbūt vajadzētu sekot Dānijas piemēram, kur ap 1200 ģimenes uzņēmumi pašu mājās cep un turpat uz vietas pārdod svaigu un garšīgu maizi, netērējot līdzekļus transportēšanai uz veikaliem.

Aptauja: Puse absolventu bezdarbnieku piekristu strādāt par Ls 100-200 
LETA  09/05/05     Puse izglītības iestāžu absolventu, kas pēc mācību pabeigšanas nonākuši bezdarbnieku rindās, gatavi sākt strādāt par 100 līdz 200 latu lielu algu, liecina Nodarbinātības valsts aģentūras (NVA) veiktā absolventu bezdarbnieku aptauja.
21,5% vēlas saņemt 200 līdz 300 latu lielu atalgojumu, bet 18% būtu ar mieru sākt strādāt par algu līdz 100 latiem.
Neliela daļa respondentu vēlas saņemt atalgojumu virs 300 latiem - 6,7% vēlas pelnīt no 300 līdz 400 latiem, bet 3,2% vēlas saņemt vairāk nekā 400 latus mēnesī.
Situācija reģionos ir nedaudz atšķirīga, piemēram, Rīgas reģionā ar 100 līdz 200 latu lielu atalgojumu būtu apmierināti 43,2% bezdarbnieku, Vidzemē - 50%, Latgalē - 53,9%, Kurzemē - 54,1% un Zemgalē - 56,4%.
Algu līdz 100 latiem Rīgas reģionā vēlas saņemt tikai 5,4% bezdarbnieku. Latvijas reģionos par algu zem 100 latiem būtu ar mieru strādāt vairāk bezdarbnieku: Zemgalē - 19,2%, Kurzemē - 21,3%, Latgalē - 23,3% un Vidzemē - 30%.
Sievietes biežāk nekā vīrieši būtu gatavi strādāt par atalgojumu līdz 100 latiem.
Aptauja veikta šā gada maijā un jūnijā, īstenojot Eiropas Sociālā fonda nacionālās programmas "Darba tirgus pētījumi" projektu "Nodarbinātības valsts aģentūras pētījumi". Izvaicāti 745 bezdarbnieki, kas izglītības iestādi absolvējuši 2003./2004.mācību gadā.
16,8% respondentu bija ieguvuši pamatizglītību, 28,5% - vispārējo vidējo izglītību, 18,4% - profesionālo izglītību pēc pamatizglītības iegūšanas, 11,5% - profesionālo izglītību pēc vispārējās vidējās izglītības iegūšanas un 24,8% - augstāko izglītību. 

Šlesers liek no lidostas aizvākt seksuāla rakstura reklāmas 
LETA  09/05/05    Satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) aicina no lidostas "Rīga" teritorijas aizvākt seksuālo pakalpojumu reklāmas, kuras, pēc ministra domām, propagandē Latviju kā seksa tūrisma zemi, informēja Satiksmes ministrijas (SM) Sabiedrisko attiecību nodaļā. Lūgumu aizvākt reklāmas Šlesers izteicis lidostas prezidentam Dzintaram Pomeram adresētā vēstulē."Lidostai ir iespējas izstrādāt kritērijus, pēc kuriem iespējams nodalīt nevēlamos reklāmdevējus, tādējādi lidostas kā mūsu valsts vizītkartes telpās neveicot seksa industrijas reklamēšanu," uzskata Šlesers. 
Ministra uzmanību piesaistījusi sabiedrības diskusija par to, ka ārvalstu viesi mūsu valsti nereti saista ar iespējām baudīt nakts dzīves priekus un izmantot lētus seksa pakalpojumus. 
"Būs grūti mūsu valsts iedzīvotājiem pierādīt pretējo, ja cilvēkam, kurš tikko izkāpis no lidmašīnas, tiek piedāvāts pilns intīmo pakalpojumu spektrs krāšņās reklāmās Rīgas lidostā," norāda Šlesers. 
Pēc ministra domām, būtiskus zaudējumus līgumu laušana ar atsevišķiem reklāmdevējiem lidostai neradīs. 
"Mēs nevaram ietekmēt dažādus bezmaksas izdevumus, kurus izplata viesnīcās un vecpilsētā un kuru saturs mudina Latviju uztvert kā seksa tūrisma lielvalsti, taču mēs varam kontrolēt mūsu lidostas, ostas, vilcienu un autobusu stacijas, un tas ir mūsu pienākums rūpēties par valsts tēlu," norāda ministrs. 
Lidosta "Rīga" varētu atteikties izvietot šādas reklāmas, apliecināja lidostas preses sekretārs Andorijs Dārziņš. Viņš atzina, ka lidostas vadība regulāri saņem iebildumus pret reklāmu saturu. 
Lidostas vadība jau iepriekš centusies pārliecināt reklāmdevējus izvēlēties naktsklubu reklāmām "neitrālāku", neuzkrītošāku dizainu. Tomēr lidostas pārstāvis uzsvēra, ka šis ir diskutējams jautājums. 
Valdībai jāsameklā 215 miljoni latu nākamā gada budžeta prioritātēm
Diena  09/07/05     Valsts budžeta deficīts 2006.gadā nepārsniegs 1,5% no iekšzemes kopprodukta, otrdien vienojās valdība. Tomēr budžeta projektā pašlaik deficīts jau sasniedz 3,8%, jo ministrijas iesniegušas priekšlikumus par 215 miljoniem latu vairāk, nekā pieļauj vienošanās par deficīta līmeni. Tādēļ nedēļas laik ā finanšu ministram Oskaram Spurdziņam (TP) un ekonomikas ministram Krišjānim Kariņam (JL) ministriju prioritātēm jāatrod papildu finansējuma avoti — tad budžeta bilancē tiks palielināta ieņēmumu daļa, un līdz ar to deficīta līmenis varētu izlīdzināties līdz vēlamajam skaitlim. 
Valdības sēdē K.Kariņš uzsvēra, ka 1,5% budžeta deficīta līmeņa pārsniegšana (šā gada budžeta deficīts paredzēts 1,68% no IK) un papildu tēriņu ieplānošana veicinātu inflāciju, tam piekrita arī pārējie ministri. Kā žurnālistiem teica O.Spurdziņš, ministriju vienreizējām investīcijām, kas ietilpst 215 miljonu latu sarakstā, būs jāatrod vienreizējie ieņēmumu avoti, bet algu paaugstināšanai papildu ieņēmumi jāieplāno ilgtermiņā. Ministrs apliecināja, ka valdība neatteiksies no plāna minimālo algu 2006.gada janvārī palielināt no 80 uz 90 latiem, un tas nozīmē papildu slodzi valsts iestāžu budžetiem. 
Par neapstrīdamu prioritāti izvirzīta arī dažādu pabalstu celšana kopsummā par 101 miljonu latu.
Tikšot arī izpildīti solījumi palielināt algas pedagogiem, policistiem, kultūras un veselības aizsardzības darbiniekiem. Vienlaikus O.Spurdziņš atzina, ka tieši šo darbinieku algu palielinājums būšot visstrīdīgākais jautājums, plānojot budžeta prioritāšu sarakstu.
Jautājumu par papildu finansējuma piešķiršanu prioritārajiem pasākumiem valdība skatīs ārkārtas sēdē 15.septembrī. Budžeta projektu Saeimā valdība pl ānojusi iesniegt līdz 1.oktobrim. 

Latvijas IKP pirmajā pusgadā pieaug par 9,5%  
LETA  09/08/05    Latvijas tautsaimniecības izaugsmei turpinoties, iekšzemes kopprodukts (IKP) šā gada pirmajos sešos mēnešos, salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo laika posmu, ir pieaudzis par 9,5%, šodien paziņoja Centrālā statistikas pārvalde.
Gada pirmajā ceturksnī IKP pieauga par 7,4%, bet otrajā ceturksnī - par 11,6%.
IKP pieaugumu šā gada pirmajā pusē veicināja apjomu kāpums tirdzniecībā - par 17,1%, transporta un sakaru nozarē - par 15,2%, apstrādes rūpniecībā - par 3,7%, būvniecībā - par 16%.
2004.gada pirmajos sešos mēnešos IKP pieauga par 8,2%, savukārt gadā kopumā - par 8,5%. 

Latviju attīstības indeksā uz leju velk augstā mirstība 
Dita Arāja,  Diena  09/08/05    Mazliet labāk nekā pērn, bet joprojām attīstītāko valstu apakšgalā — tā Latvija izskatās ANO Attīstības programmas (UNDP) ikgadējā globālajā pārskatā par tautas attīstību. Šogad tas veltīts valstu savstarpējās sadarbības un palīdzības analīzei, un Latvijas tautas attīstības indeksā atspoguļojas pamatproblēmas, kas valstī ir identificētas un cīņa ar kurām noris jau gadu no gada — augstā mirstība, izglītības līmenis un vispārējā tautas labklājība. 
Globālajā tautas attīstības indeksa (TAI) skalā 2005.gadā Latvija ieņem 48.vietu starp 175 pasaules valstīm un, tāpat kā pērn (50.vieta), ierindojas starp tām 57 valstīm, ko UNDP pēc attīstības indeksa atzīst par augsti attīstītām. Salīdzinājumam — Igaunija TAI skalā ieņem 38., bet Lietuva — 39.vietu. Minēto indeksu UNDP kombinē, ņemot vērā trīs kritērijus — vidējo dzīves ilgumu, izglītību un iekšzemes kopprodukta indeksu valstī. 
"Ja mēs skatītos tikai pēc ekonomiskajiem rādītājiem, Latvija būtu augstāk, bet tas, kas Latviju notur salīdzinoši ne tik augstā līmenī, ir dzīves ilgums," saka UNDP Latvijā vadītāja Inita Pauloviča. Viņa atgādina, ka jau gadiem Latvijā runā par augsto mirstību pašnāvībās, ceļu satiksmes negadījumos, no sirds un asinsvadu slimībām, arī alkohola un narkotikām, un Latvijā salīdzinājumā ar citām ES valstīm ir augstākā zīdaiņu mirstība. 
Otru TAI komponentu — izglītības indeksu — sastāda, ņemot vērā valsts iedzīvotāju lasīt un rakstīt prasmi un iesaisti izglītības sistēmā. Kaut iedzīvotāju iesaiste izglītībā visos trīs līmeņos — pamatskolā, vidusskolā un augstskolā — ir liela, tomēr arī šeit atspoguļojas iepriekš identificētā problēma — devītklasnieku vājās sekmes, kas daļai no viņiem neļauj pacelties nākamajā — vidējā izglītības līmenī. I.Pauloviča atgādina, ka patlaban iedzīvotāju iesaiste augstākajā izglītībā ir liela, taču jāatminas, ka augstskolās maģistrantūras programmās vai pārspecializējoties mācās arī tie, kas augstāko izglītību ieguvuši padomju gados. Kad šī tendence mazināsies, tad, visticamāk, Latvijā mazināsies arī iesaiste izglītībā, jo nebūs tik daudz jauniešu, kas mācīsies augstskolā.
Valsts izaugsme ir atkarīga arī no tā, kā tā spēj sadarboties ar citām valstīm. Pārskatā konstatēts, ka Centrāleiropas un Baltijas valstis ir pārstrukturizējušas ekonomiku, tādēļ tagad tām jādomā, kā palīdzēt pasaules nabadzīgākajām valstīm. Ne vienmēr tā ir materiālā palīdzība, bet visbiežāk — savstarpējā sadarbība, tādējādi zemāk attīstītajos reģionos ienesot attīstīto valstu izpratni par demokrātiju, korupcijas novēršanu, atbildīgu uzņēmējdarbību, jo šāda sadarbība nostiprina globālo drošību pasaulē.
Latvija tautas attīstības indeksa skalā
1. Norvēģija
2. Islande
3. Austrālija
38. Igaunija
39. Lietuva
45. Horvātija
46. Urugvaja
47. Kostarika
48. Latvija

Kalvītis asi kritizē Konkurences padomes darbu 
LETA  09/08/05    Ministru prezidents Aigars Kalvītis šodien asi kritizēja Konkurences padomes (KP) darbu un lūgs to izvērtēt ekonomikas ministram Krišjānim Kariņam (JL).
Kalvītis preses konferencē sacīja, ka KP darba rezultāti nav apmierinoši. Tā iemesli neesot zināmi, tāpēc valdības vadītājs nevar pateikt, vai iestāde slikti strādā nekompetences, korupcijas, mīkstčaulības, finansējuma trūkuma vai likumdošanas nepilnību dēļ.
"Neveiksmīgās konkurences politikas rezultātā valdībai no rokām ir izņemti vairāki instrumenti, lai ietekmētu cenas un konkurenci valstī," uzsvēra valdības vadītājs.
Ņemot vērā ekonomisko situāciju, kad pieaug inflācija un strauji kāpj degvielas cenas, pēc premjera teiktā, ir skaidrs, ka konkurences politika valstī netiek realizēta. KP darba rezultāti esot katastrofāli, tāpēc premjers ir nolēmis lūgt Kariņu izvērtēt, kādi ir iemesli.
Kalvītis pieļāva iespēju, ka būtu vai nu jāmaina likumdošana vai KP vadība, vai arī jāpalielina iestādes finansējums.
No ekonomikas ministra tikšot gaidīta KP darbības analīze ar priekšlikumiem, kā nākotnē to varētu uzlabot. "Sagaidu konkrētu rīcību no Ekonomikas ministrijas un ministra, lai steidzami uzlabotu konkurences politiku," sacīja valdības vadītājs.
Premjers nevēlējās saukt konkrētus piemērus KP neveiksmīgajai darbībai, vien norādot, ka par to liecina situācija degvielas un mazumtirdzniecības tirgū, kur KP atļāvusi lielu kompāniju apvienošanos.
Tieši degvielas un pārtikas cenu kāpums ir viens no būtiskākajiem faktoriem, kas ietekmē inflācijas līmeni, skaidroja valdības vadītājs.
Kā aģentūru LETA informēja ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa (JL) padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ieva Zīberga, Ekonomikas ministrija vēl nav saņēmusi premjera rezolūciju par Konkurences padomes darba izvērtēšanu, taču ministrija jau ir pievērsusi uzmanību Konkurences padomes darbam sakarā ar konkurences iespējamām problēmām pārtikas un degvielas mazumtirdzniecībā.
Ekonomikas ministrs pirms nedēļas tikās ar Konkurences padomes vadītāju Pēteri Vilku, kuram tika uzdots veikt konkrētus uzdevumus, lai uzlabotu tās darbu - izvērtēt finansējuma un cilvēku resursu pietiekamību sekmīgai funkciju veikšanai, iesniegt nepieciešamos grozījumus normatīvajos aktos, kas varētu sekmēt padomes darbu, kā arī uzlabot darbu sabiedrības informēšanā.
Ekonomikas ministrs ir saņēmis Konkurences padomes ziņojumu par padomes paveikto un apstākļiem, kas traucē tās funkciju veikšanai un uzdevis padomei iesniegt izvērstu ziņojuma versiju Ministru kabinetā, tā panākot, ka valdība tiek informēta par padomes darbu un konkurenci Latvijā. 

Augustā novērota deflācija; gada inflācija - joprojām 6,1%
LETA  09/08/05      Šā gada augustā Latvijā novērota deflācija - vidējais patēriņa cenu līmenis, salīdzinot ar jūliju, samazinājās par 0,1%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
Savukārt gada inflācijas līmenis augustā, salīdzinot ar jūliju, nemainījās - patēriņa cenas 12 mēnešu laikā pieaugušas par 6,1%, tai skaitā precēm - par 6%, pakalpojumiem - par 6,3%.
Salīdzinot ar jūliju, augustā precēm cenas kritās par 0,3%, bet pakalpojumiem pieauga par 0,4%.
Arī 2004.gada augustā, salīdzinot ar 2004.gada jūliju, vidējais cenu līmenis samazinājās par 0,1%. 

Kultūrā un izglītībā...

Mācot valodu, tuvina Latvijai 
Anna Rancāne,  Diena  09/03/05    Daugavpils skolotāja Maija Purene, krievu bērniem mācot latviešu valodu, stāsta par Latvijas vēsturi.
Daugavpils skolotāja Maija Purene 1.septembra rītā uz skolu vairs nesteidzās. Jau vairākus gadus viņa ir pensijā, taču joprojām pie savas skolotājas steidzas skolēni — krievu bērni, kuriem viņa palīdz apgūt latviešu valodu. Par saviem skolēniem M.Purene stāsta ar labsirdību. Ar milzīgu pacietību un sapratni viņa māca tos iemīlēt ne tikai valodu, kuru mazie daugavpilieši savā tuvumā dzird retāk nekā citur Latvijā, bet arī savu dzimteni Latviju. 
"Viņa spēja mums iemācīt ne tikai latviešu valodu, bet arī patriotisma jūtas, diskutējot stundās par hokeju, politiku, pasaulē slavenajiem latviešiem, mūziku, mūsu mācību grāmatas bija Diena, Rīgas Laiks, Neatkarīgā, LNT Nedēļa, Komisārs Reksis… Kad mani slavē par labo latviešu valodu, es atbildu — tas ir manas skolotājas Maijas Purenes nopelns," vēstulē raksta viens no viņas kādreizējiem skolēniem, Daugavpils 4.vidusskolas absolvents, audita kompānijas PricewaterhouseCoopers finansu un darījumu konsultants Edgars Zaduško.
"Es viņiem vienmēr klasē teicu — nāciet starpbrīžos pie manis tāpat parunāties. Lai apgūtu valodu, ir jārunā. Edgars bija viens no tiem, kas tā arī darīja — kā tik gāja man garām, tā kaut ko pateica vai pajautāja latviski," atceras M.Purene. Ar izbrīnu uzzinu, ka viņa nav profesionāla filoloģe. "Esmu fizkultūriete. Visu mūžu nostrādāju Daugavpils volejbola skolā par treneri, tikai pēdējos gados, kad veselība vairs neļāva sportot, man piedāvāja paņemt latviešu valodas stundas," smejas skolotāja. 
Atmodas sākumā neesot atradies neviens, kas gribētu mācīt latviešu valodu Daugavpils 4.vidusskolā. Direktore lūgusies, lai kaut uz gadiņu paņemot dažas klases. Maija piekritusi, taču ar noteikumu — ja jutīs, ka nevar tikt galā, ies projām. Valodas mācīšanas cittautiešu bērniem metodika bijusi sveša, nācies arī pašai pasvīst pie gramatikas. Taču pēc gada jutusi, ka rezultāti nav slikti. Tā Daugavpils 4.vidusskolā, kas tagad, apvienojoties ar Eksperimentālo vidusskolu, pārtapusi Centra ģimnāzijā, nostrādāti vairāk nekā desmit gadi. 
M.Purene atceras, ka toreiz attieksme pret latviešu valodu Daugavpilī bijusi sarežģīta. Nereti bērni stundās uzdevuši jautājumus, par kuriem jutusi — tie nāk no vecākiem vai no klases audzinātāja. Mācot latviešu valodu, nācies pieskarties gan ģeogrāfijas, gan vēstures tēmām. Tā, mācot par Brīvības pieminekli, Maija stāstījusi ne tikai, kas ir pieminekļa autors, bet arī ka padomju laikā pie tā bijis bīstami pat apstāties. Bērni jautājuši — kāpēc. Tā izraisījusies diskusija par Latvijas vēsturi. "Citi skolotāji to darīja, citi ne, jo negribēja konfliktus ar vecākiem. It sevišķi cieta vēstures skolotāji, citi pat asarās tika skrējuši ārā no klases." 
Viņai pašai bijis tikai viens gadījums, kad stundā apjukusi. Tolaik Latgales apgabaltiesā tiesāts Daugavpils mērs Aleksejs Vidavskis, kas 1991.gadā bija Latvijas kompartijas centrālkomitejas loceklis. Daudzi pilsētnieki vākuši parakstus un braukuši līdzi piketēt. "Atceros, ieeju klasē, bet viens puisis, Ivanovs, man tieši un atklāti prasa — skolotāj, kādēļ jūs nebraucāt? Saku — tāpēc ka man ir latviešu valodas stunda. Tad viņš tādā pašā tiešumā attrauc — nu, tad jums būs jābrauc uz Sibīriju. 
Parasti pratu no visām situācijām atrast izeju, bet šoreiz apjuku. Klasē kapa klusums, visu skatieni vērsti uz mani. Sapratu, ka nekādā gadījumā nedrīkstu dusmoties, bet nezinu, ko teikt. Tad viņam atjokoju — tu zini, Sibīrijai esmu par vecu, jo tur smagi jāstrādā, bet vasaras brīvdienās varētu aizbraukt, tikai tad ņemšu tevi līdzi, jo tu tāds spēcīgs puisis. Klase atviegloti uzelpoja, bet puika turpmāk dabūja iesauku — Sibīrietis."
"O, jā, es atceros šo gadījumu, tas bija manā klasē," saka Edgars. "Skolotāja šim puisim atbildēja ar joku un turpmāk viņu pat provocēja dialogam, lai vairāk sarunātos latviski. Tāds viņai bija princips — ļaut skolēniem maksimāli daudz runāt." Arī pati skolotāja smejas, ka labākās latviešu valodas stundas bijušas ekskursijās uz Rīgu, kur, protams, pirms kārotā makdonalda apmeklējuma bija jāskatās muzeji un izstādes. 
Skolotāja atzīst — tagad, kad politiķi cīnās par izglītības reformu skolās, latviešu valodas pretinieki kļuvuši daudz drošāki un strādāt kļuvis grūtāk, taču ar labvēlību varot panākt attieksmes maiņu. "Man te tāds puika nāk uz mājām mācīties latviešu valodu. Vienu dienu viņš atnāk uz stundu — skatos, krievu skolu aizstāvju štāba krekliņš ar uzrakstu mugurā. Saku — nāc, nāc iekšā, pastāsti, kas tev tur rakstīts. Viņš tāds drusku nokaunējies saka — mamma teica, ja jūs atļausiet, es šodien nebūšu nodarbībā, jo mēs braucam uz pasākumu. Atļāvu, ja jau mamma laiž. Nākamajā stundā lūdzu visu latviski izstāstīt, kur braukuši, ko darījuši. Tas, ko uzzināju, neiepriecināja, bet bērni jau ir atklāti un patiesi. Ja es viņu nebūtu laidusi, būtu nosodījusi, nekas neiznāktu."
M.Purenei nereti sāp sirds, ka latvieši Daugavpilī ir pārāk kūtri. "Nesen, Latgales dziesmu svētkos teātrī bija tikšanās ar 1940.gada svētku dalībniekiem, taču starp klausītājiem neredzēju nevienu latviešu valodas skolotāju. Bija tikai viens krievu skolas vēstures skolotājs. Man nepatīk tas vārds — patriots, bet skolotājam tiešām ir jābūt nacionāli noskaņotam, vajag ļoti gribēt krievu bērniem iemācīt latviešu valodu," saka M.Purene.
***
Diena un TV3 aicina sūtīt vēstules Latvijas lepnumam — Mūkusalas ielā 15, Rīgā LV–1004 vai uz e-pastu: latvijaslepnums@diena.lv

Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/06/05     
- Pirmajā Matisa izstādes dienā simtiem apmeklētāju. Kā informē Ārzemju mākslas muzejs, sestdien, pirmajā Anrī Matisa izstādes dienā, to apskatījuši 488 cilvēki. Kā atzīst muzeja pārstāvji, tik liels mākslas interesentu pieplūdums nav pieredzēts. Bijis plānots, ka vienlaikus izstādi varēs aplūkot ne vairāk kā simt apmeklētāju. Skatītāju pieplūdums nav tik milzīgs, kā prognozēts – uz šāda mēroga mākslinieku izstādēm cilvēki rindās stāv pat vairākas dienas. 
- Grāmata par Borisu Bērziņu. Trešdien Valsts Mākslas muzejā pulksten 16 notiek apgāda Atēna izdotās Aijas Ošas grāmatas par Borisu Bērziņu Kāds es ir, tāds es ir atvēršanas svētki. 
- Rīgas Krievu drāmas teātris piedalās festivālos. Ceturtdien uz festivālu Krimā dosies izrādes Visi cilvēki ir kaķi radošā grupa, bet pēc nedēļas – 15. septembrī – Brestas festivālā Belaja Veža tiks rādīta Vulfa kundzes nebaidos krievu izrādes versija. Festivāla desmitās jubilejas gadā piedalīties aicināti visi laureāti, un Rīgas Krievu drāmas teātris, kas 2001. gadā ar izrādi Skapēna blēdības Genādija Trostjaņecka režijā saņēma festivāla galveno balvu, ir lūgto viesu sarakstā.
- Rīgas galerijā no otrdienas būs skatāma latviešu gleznotāja Henriha Vorkala jauno darbu izstāde It"s Andy Warhol. Atklāšana pulksten 17.
- Melngalvju namā otrdien tiks atklāta izstāde ar nosaukumu Veltījums Grīnevejam. Tajā piedalās vairāki mākslinieki: Artūrs Ņikitins, Anda Poikāne, Olga Kull, Kristīne Lazdāne, Andrejs Majevskis, Iļja Badals, Oļegs Derkunskijs, Sergejs Terentjevs, Vadims Zarovnijs, Dmitrijs Zinovjevs un Ineta Freidenfelde. 
- Galerijā Carousell ceturtdien pulksten 17 atklās Latvijas Mākslas akadēmijas (LMA) studenta Kaspara Perska (1975) personālizstādi Laiks atpūtai. Kaspars Perskis šogad ieguvis bakalaura grādu LMA Figurālās glezniecības nodaļā, kur turpina maģistra studijas. Saņemot LMA bakalaura diplomu, kā atzinību par padarīto un impulsu turpmākai radošai attīstībai jaunais mākslinieks ieguvis Ludolfa Liberta stipendiju. Jaunais gleznotājs strādā eļļas tehnikā ar dažādu formātu figurālām noskaņu kompozīcijām. Izstādes gleznu tematika – cilvēks pārdomu, atelpas brīdī. 
- Latvijas Mākslinieku savienības (LMS) galerijā otrdien pulksten 17 atklās ceļojošo Japānas jaunās paaudzes mākslinieku izstādi ar nosakumu Ceļā uz nākotni. Izstāde tiek rīkota ar Japānas vēstniecības Latvijā atbalstu. Ekspozīcijā ar vairākiem darbiem pārstāvēti vienpadsmit autori, kuri strādā dažādos mākslas medijos: glezniecībā, tēlniecībā, fotogrāfijā, video mākslā, instalācijā. Māksliniekus interesē mākslas radīšanas process, kas saistās ar ilgstošu garīgu un fizisku darbu un kura rezultātā top mākslas darbs ar spēcīgu enerģētisku lādiņu. Japānas jaunākās paaudzes mākslinieku vidū vērojama tendence atgriezties pie senajām vērtībām, nevis radīt mākslas darbu virtuālajā vidē vai ar mehānikas palīdzību. Izstādē aplūkojamie darbi ir izteikti laikmetīgi, tomēr tie fokusējas uz ikdienas šķietami necilo vidi un norisēm, atsedzot personiskās dzīves pieredzi. Japānas jauno mākslinieku darbi šajā izstādē aicina domāt par mākslas fundamentālo nozīmi, tie paredz savdabīgu testēšanu aktuālo vērtību kritērijos un palīdz restaurēt mūsu uzticību mākslai.
- Mākslas galerijā ag7 aplūkojama jaunās mākslinieces Ineses Sundares gleznu izstāde Vasaras noskaņas. I. Sundare patlaban studē Latvijas Mākslas akademijā glezniecību A. Naumova meistardarbnīcā. Izstādē apskatāmas vasaras laikā tapušās ainavas. Gleznās tēlots koku un pļavu zaļums, debesis un ūdeņu spoguļi, kas vēroti tepat Rīgas apkaimē – Juglā, Berģos un citur. 
- Galerijā Bonhans. Trešdien pulksten 17 atklās Jāņa Andra Oša personālizstādi Studiju laiks. J. A. Osis ir Latvijas Mākslas akadēmijas rektors, pedagogs, gleznotājs un interjerists. Mākslinieks strādājis gandrīz visos tradicionālajos glezniecības žanros. Savā laikā ievērību guvuši viņa darinātie portreti. Kuratore Sarmīte Sīle atzīst, ka mākslinieki ir īpaša tauta, kas nekad neuzdrīkstas apgalvot, ka kaut kas ir sasniegts vai piepildīts, jo būtībā viss radošais darbs līdzinās studiju laikam, kad iespējams iemācīties arvien kaut ko jaunu. J. A. Oša personālizstāde piedāvās iespēju atkal satikties ar Latvijas dabu un ainavu.
 Ievērojams skaits bērnu nav skolā
Diena  09/07/05    Vairāk nekā 5600 skolēnu šogad pirmajās skolas dienās neieradās izglītības iestādēs, liecina Izglītības valsts inspekcijas (IVI) otrdien publiskotā operatīvā informācija. Lielākā daļa to darījusi neattaisnotu vai skolai nezināmu iemeslu dēļ. Salīdzinājumā ar pērno gadu krietni lielāko kavētāju skaitu inspekcija izskaidro ar mācību gada sākumu nedēļas beigās — daudzi uz attālajām skolām esot devušies tikai pirmdien. Tomēr statistika kopumā iezīmē drūmu ainu — ievērojami mazāk skolēnu, vairāk to, kuri vairs nemācīsies, lai arī nav pat pamatizglītības, daudz darbu pametušu pedagogu u.c. Pērn pirmajās skolas dienās nebija 4453 skolēnu, šogad — 5642.

Pedagogi strikti nolēmuši panākt algas pielikumu
NRA  09/07/05     Šogad vasaras trijos mēnešos no darba aizgājuši aptuveni 1700 pedagogu. Tas ir
par 200 cilvēkiem vairāk nekā pērn minētajos mēnešos. Latvijā vispārizglītojošajās skolās strādā 28 000 pedagogu, divi tūkstoši viņu pārstāvju vakar piketā valdībai prasīja lielāku algu. 
Visvairāk skolās trūkst mājturības un informātikas pedagogu, informēja Izglītības valsts inspekcijas (IVI) pārstāvis Varis Ļaudams. Mājturības skolotāji vajadzīgi 26, informātikas pedagogi – 19 mācību iestādēs. Galvenais iemesls, kāpēc pedagogi atstāj skolu, ir zemais atalgojums.

Jauniešus apmāca karavīra arodam
Inga Balode,  NRA  09/08/05    Par jaunsargiem var kļūt jaunieši, kas sasnieguši 12 gadu vecumu.
Jaunieši, kurus interesē militārā karjera, var pieteikties jaunsargos, kļūstot par jaunsarga kandidātu un pēc triju mēnešu pārbaudes laika – par jaunsargu. Beidzot mācības, var iegūt jaunsarga sertifikātu, kas tiek ņemts vērā, pretendējot uz dienestu Nacionālajos bruņotajos spēkos (NBS) un militāro izglītību.
"Visos Latvijas novados Jaunsardzes centram ir 69 t.s. bāzes skolas, kurās mācās aptuveni 6,5 tūkstoši jauniešu. Kopš pērnā gada 1. septembra ir jaunsargu un jaunsargu – jungu mācības 12–15 gadu un 16–18 gadu vecuma grupā. Mācības notiek pēc stundām skolā, jaunākajai grupai – reizi nedēļā, vecākajai – divas. Lielākoties tās ir aptuveni 2–2,5 stundas garas teorētiskās nodarbības, turklāt sestdienās un svētdienās notiek sporta spēles, nometnes, talkas un ekskursijas gan Latvijā, gan sacensības ārzemēs," stāsta LR Aizsardzības ministrijas Jaunsardzes centra vadītājs majors Sergejs Čevers. Jaunsargiem esot arī sava teikvondo un basketbola komanda, atbalstu saņemot arī biatlonisti, virves vilcēji un citi sportisti, kas labi startējuši vietēja un starptautiska mēroga sacensībās. 
Jaunsargu mācības un tām nepieciešamo ekipējumu apmaksājot no Aizsardzības ministrijas budžeta līdzekļiem. Lai kļūtu par jaunsargu, vajadzīga vecāku atļauja un labas sekmes mācībās. Veselības problēmu dēļ gan nevienam dalība jaunsargos neesot liegta. Jaunsardzes uzdevums neesot panākt, lai visi kļūtu par karavīriem, bet gan sagatavot jaunieti dzīvei – neatkarīgi no tā, kādu profesiju jaunietis izvēlēsies, jaunsargos viņš būs iemācījies darboties komandā, orientēties mežā, sniegt pirmo medicīnisko palīdzību utt. 
Jaunsardzē tiek apmācīti ne tikai kājnieki, bet arī jungas, kuru apmācība kopš pagājušā gada septembra notiek Rīgas 19. vidusskolā Bolderājā. Tiem, kurus vairāk saista aviācija, būšot iespēja mācīties jaunizveidotajā Gaisa spēku mācību programmā. Tās ietvaros jau septembrī Spilvē notiks jauno izpletņlēcēju nometne, kurā piedalīsies vairāk nekā simt vecākās grupas jaunsargu, kas jau sasnieguši 18 gadu vecumu un sadarbībā ar Ekstrēmo sporta veidu klubu apgūs izpletņlēkšanas teoriju un praksi. Drīzumā plānota interešu izglītību robežsasrdzes jomā.
Iespēja tuvāk iepazīt karavīra profesiju un militārās izglītības iespējas jauniešiem esot arī NBS dienās. Šogad tās jau notikušas Alūksnē, Saldū, Jēkabpilī, Daugavpilī un Liepājā, savukārt Rīgā šis pasākums vēl gaidāms 10. septembrī, bet Valmierā – 8. oktobrī. NBS dienās, kas ir bezmaksas pasākums, interesenti var ne tikai paši piedalīties militārajā stafetē un dažādos konkursos, bet arī noskatīties NBS deju kopas Bramaņi un orķestra priekšnesumus, kā arī NBS paraugdemonstrējumus. 
LR NBS Rekrutēšanas un atlases centra priekšnieks Valerians Supe atgādina, ka 21. novembrī būs pēdējais iesaukums obligātajā militārajā dienestā: "Es ieteiktu jauniešiem apsvērt iespēju dienēt profesionālajos bruņotajos spēkos, jo tiem, kam ir ļoti laba veselība, kā arī nokārtots vidusskolas integrētais eksāmens matemātikā un angļu valodā, fizikā ir ne mazāk kā četri un atestātā nav nesekmīgu atzīmju vai arī ir bakalaura grāds, ir iespējas studēt karamākslas ne tikai Latvijā, bet arī ASV, Vācijā, Polijā, Norvēģijā un Zviedrijā. Turklāt jaunietis ne tikai saņem bezmaksas augstāko izglītību un studiju laikā ir nodrošināts ar kopmītnēm un stipendiju aptuveni 150 latu pēc nodokļu nomakas, kā arī sociālās garantijas un kredītu dzīves sākšanai." 
Prasības jaunsargiem
vecums – 12–18 gadu 
labas sekmes mācībās
vecāku atļauja
Mācību programma*
dažādas sporta sacensības un nometnes
militāro zināšanu apguve, t. sk. šaušana, kuģu navigācija un uzbūve, dažādu sakaru līdzekļu izmantošana
vēsture, LR vieta ES un NATO
tūrisms, orientēšanās
dabas aizsardzība
pirmās medicīniskās palīdzības sniegšana
* uzņemšana jaunsargos notiek visu gadu, un mācības apmaksā no Aizsardzības ministrijas budžeta līdzekļiem
Avots: Jaunsardzes centrs
No klasikas līdz ekstravagancēm
Ita Cērmane,  NRA  09/08/05    Liepājas Svētās Trīsvienības un Svētās Annas baznīcā sākas ērģeļmūzikas festivāls.
Šodien Liepājā sākas 4. Starptautiskais ērģeļmūzikas festivāls. Šogad tam zīmīgs ir skaitlis 4 – ceturtajā festivālā četrās dienās četros koncertos piedalīsies četri ērģelnieki no Latvijas, Vācijas un Zviedrijas. 
Festivāla koordinatore Dace Bluķe pastāstīja, ka atšķirībā no iepriekšējiem gadiem koncerti notiks ne tikai Liepājas Svētās Trīsvienības baznīcā, bet arī netālajā Svētās Annas baznīcā. 
Festivāla koncertu programmā būs ērģeļmūzikas klasika, sākot ar Baha darbiem un franču ērģeļmūzikas zelta fondu līdz pat 20. gadsimta ekstravagancēm – Džona Keidža, Ģērģa Ligeti, Mauricio Kagela kompozīcijām, ko no Zviedrijas solījies atvest Hanss Ūle Ēriksons. 
Īpašs piedāvājums paredzēts arī džeza cienītājiem – ērģelniece Barbara Dennerleina no Vācijas piedāvās programmu Garīgie mirkļi. Tajā ietvertas gan mākslinieces oriģinālkompozīcijas, gan džeza klasika. Latviju pārstāvēs ērģelnieki Vita Kalnciema un festivāla mākslinieciskais vadītājs Lotars Džeriņš. 
Par festivāla tradīciju kļuvusi daudzo viesmūziķu – instrumentālistu, vokālistu, diriģentu, koru – piedalīšanās koncertos. Šogad tie būs Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris, ko diriģēs Aira Birziņa, Liepājas simfoniskais orķestris un perkusionists Normunds Everts. Turklāt pirmo reizi festivāla vēsturē līdz 13. septembrim Liepājas Latviešu biedrības namā notiek īpaši ērģeļmūzikas svētkiem veltīta fotoizstāde, kurā iespējams apskatīt daudz saistošu fotomateriālu, gūstot papildu iespaidus par ērģelēm.
Ir vēl kas īpašs tieši šim – ceturtajam festivālam raksturīgs. Proti, Sv. Trīsvienības baznīcas, kur notiks koncerti, ērģeles šogad atzīmē 120. gadadienu. 18. gs. vidū būvētās Sv. Trīsvienības baznīcas četru manuāļu ērģeles 27 gadus (no 1885. līdz 1912. gadam) bija lielākās pasaulē pēc reģistru skaita. Sākotnēji uzbūvētais instruments neesot bijis veiksmīgs, tādēļ vēlāk – 1773. gadā – pie instrumenta ķēries Heinrihs Andrēass Konciuss. Meistars saglabājis iepriekšējā instrumenta fasādi, bet pašas ērģeles būvējis no jauna. 
1779. gadā Konciuss un viņa znots un palīgs J. A. Šteins oficiāli nodeva gatavo instrumentu ar 38 balsīm, 2 manuāļiem, pedāli un ap 2000 stabuļu. Daļa no šā instrumenta reģistriem Liepājas ērģelēs skan vēl šodien, un tas ir vienīgais instruments Latvijā, kam saglabājušās meistara darinātās stabules. Laikā no 1843. līdz 1849. gadam ērģeļu meistars K. Hermanis šīs ērģeles paplašināja, no jauna uzbūvējot arī plēšas. 
Vēlāk, kad darbnīcas vadību pārņēma meistara dēls Kārlis Aleksandrs Hermanis, instruments kļuva par lielāko visā Krievijas valstī – tam jau bija 4 manuāļi, 76 balsis, 3696 stabules un 23 vējalādes, kurām vēju deva 8 plēšas. Kad 1884. gadā ērģeļu būves firma E. F. Walcker & Co uzstādīja pasaules lielākās ērģeles Rīgas Domā, liepājnieki nesnauda un pielika visas pūles, lai Rīgu pārspētu. Ērģeļu paplašināšanu uzticēja Barnima Grīneberga firmai. Jauno ērģeļu iesvētīšana notika 1885. gada 1. decembrī – pasaules lielāko ērģeļu godu Liepāja saglabāja līdz 1912. gadam, kad Hamburgas Sv. Mihaila baznīcā tika atklāts instruments ar 163 reģistriem un pieciem manuāļiem. Tiesa, Otrā pasaules kara laikā Hamburgas ērģeles gāja bojā, bet Liepājas ērģeles saglabājās neskartas. 
No instrumenta atklāšanas līdz mūsu dienām Liepājas Sv. Trīsvienības baznīcas ērģeles spēlējuši gan vācu, gan latviešu, gan citu tautību ērģelnieki. Dažādos vēstures posmos pilsētai bijis savs ērģelnieks, sludināts konkurss, lai izvēlētos labāko ērģeļspēles meistaru. Kopš 2002. gada Liepājai atkal ir savs pilsētas ērģelnieks – ērģeļmūzikas maģistrs Lotars Džeriņš. Viņš arī ir Starptautiskā ērģeļmūzikas festivāla idejas autors un tā mākslinieciskais vadītājs.
Druviete sola — visi bērni būs skolā 
Ilze Grīnuma,  Diena  09/09/05    Kur palikuši ap 15 000 skolas vecuma bērnu — mācās skolā, neiet skolā, izbraukuši no valsts, miruši, — nezina neviens. Aptuveni 5% atšķirību Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) konstatējusi starp iedzīvotāju reģistrā esošajiem skolas vecuma bērniem un pašas veidoto skolēnu reģistru. Turklāt 1.septembrī skolās no abos reģistros reģistrētajiem nebija vēl 5000. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde teic, ka iedzīvotāju reģistrs ir precīzs, IZM — ka bērni jāmeklē pašvaldībām, pašvaldības — mēs migrāciju nevaram izkontrolēt. Šī rādīšana citam uz citu turpinās jau 15 gadu, trešdien izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL) to solīja sakārtot pāris mēnešu laikā.
"Mēs nevaram dot precīzu skaitli, cik bērnu nav skolā," atzina ministre. Diena jau rakstīja, ka pirmajās mācību dienās skolā nebija 5642 bērni jeb par 1200 vairāk nekā pērn, bet pēc Centrālās statistikas pārvaldes datiem no sistēmas "izkrīt" līdz pat 20 000 bērnu. Teorētiski uzskaites kārtība esot pati pilnība: skolas fiksē, cik ir atnākuši, nosūta to pašvaldībai, kura salīdzina ar iedzīvotāju reģistru. Pašvaldības sameklē tos, kuri reģistrā ir, bet skolā nav. Izglītības pārvaldes visus atrastos sūta IZM, kura veido skolēnu reģistru. Vienīgā nelaime, ka plāns nestrādā. Sabiedriskās politikas centra Providus pētījums par Zemgales reģionu liecina: pašvaldības nespēj izsekot līdzi ģimeņu migrācijai, neviens laikus nepadomāja par uzskaites pilnveidi pēc pieraksta atcelšanas, nerēķinājās ar situāciju, kad trūcīgie bērnus nekur nereģistrē, lai būtu mazāki komunālie maksājumi. Ir arī citi iemesli.
I.Druviete nolēmusi šomēnes pie sarunu galda aicināt visas iesaistītās puses, lai vienotos par tālāku rīcības plānu kārtības ieviešanai. Visticamāk, taps jauns normatīvais akts, kurā būs precizēta institūciju atbildība: vienai tā beidzas tur, kur nākamajai sākas. I.Druviete domā, ka šim darbam nepieciešami pāris mēneši, līdz nākamajam 1.septembrim visi skolas vecuma bērni un viņu atrašanās vieta būšot zināma.

Dzejnieks ar korānu pie sinagogas
Arno Jundze,  NRA  09/09/05    Sākušās ikgadējās Dzejas dienas, kas Latvijas novados turpināsies visu septembri.
Latvijas septembra kultūras dzīves galvenais notikums Dzejas dienas šoruden sākas ar vairākiem nebijušiem pasākumiem.
Dzejas dienas solās kļūt par vienreizēju piedzīvojumu labas dzejas cienītājiem. Šodien pulksten 17 laukumā pie Dzirnavu un Gogoļa ielas stūra notiks kanonisko tekstu lasījumi Es nolikšu Sev virs zemes vietnieku. Dzejnieks Uldis Bērziņš pastāstīja, ka pasākumā skanēs ne tikai oriģināldzeja. Viņš pats gatavojas lasīt Korāna un Dāvida dziesmu fragmentu atdzejojumus, bet par kolēģiem zina stāstīt, ka Amanda Aizpuriete izvēlējusies Velgas Kriles tekstus. Pasākumā piedalīsies atdzejotāji Knuts Skujenieks un Pēters Brūveris, tāpēc iespējams, ka dzirdēsim arī unikālus mazo tautu reliģiskos tekstus. Tāpat pasākumā piedalīsies Jānis Rokpelnis un etnomūziķis Valdis Muktupāvels – viņš skandēs Ineses Paklones latgaliski atdzejotās Zālamana dziesmas. Memoriālā vieta, kur senāk atradusies Otrā pasaules kara gados varmācīgi nopostītā ebreju sinagoga, Latvijas dzejniekiem šķitusi piemērotākā, lai lasītu dažādu reliģiju kanonisko tekstu atdzejojumus. Ticība un paļāvība uz Dievu te saskārusies ar nedzirdētu un cinisku noziegumu. Simboliski, bet laika ritums pierādījis – ticība vienmēr ir, bija un būs stiprāka.
Citādā ziņā...

Visu Latvijai! vadītāju soda par PSRS karoga sadedzināšanu 
Edgars Galzons,  Diena  09/03/05    Ar 100 latu naudassodu Rīgas Ziemeļu rajona tiesa piektdien sodīja apvienības Visu Latvijai! vadītāju Raivi Dzintaru par neeksistējošās PSRS karoga sadedzināšanu. Rīgas pašvaldības policija (RPP), šajā gadījumā konstatējot pārkāpumu, ir bijusi krietni acīgāka nekā jūlija nogalē, kad bez ievērības atstāja kāškrusta lietošanu geju un lesbiešu gājiena laikā. RPP preses pārstāve Inese Tīmane Dienai teica, ka toreiz svastikas zīme bijusi sagriezta tādā veidā, ko neesot bijis iespējams uzskatīt par fašistiskās Vācijas simbolu.
PSRS karogu R.Dzintars sadedzināja 17.jūnijā saskaņotas sapulces laikā pie Krievijas vēstniecības. Kā Diena piektdien uzzināja Rīgas Ziemeļu rajona tiesā, par sapulču, gājienu un piketu kārtības pārkāpšanu RPP noformējusi administratīvo pārkāpumu protokolu. R.Dzintars arī neesot ievērojis likumu Par sapulcēm, gājieniem un piketiem, kurā teikts, ka šo pasākumu laikā aizliegts izmantot bijušās PSRS, Latvijas PSR un fašistiskās Vācijas karogus, ģerboņus un himnas.
Jāatgādina, ka jūlija nogalē, protestējot pret Rīgā notikušo geju un lesbiešu gājienu, organizācijas Pērkoņkrusts dalībnieks Igors Šiškins bija apvilcis kreklu ar svastikas zīmi. Toreiz Rīgas kārtības policijas šefs Valdis Voins paskaidroja, ka kārtības sargi mēģinājuši ierosināt lietu par nacistiskajam kāškrustam līdzīgās zīmes lietošanu, taču tas nav izdevies, jo šo simbolu varot skaidrot kā indoeiropiešu mitoloģisko zīmi.
Arī I.Tīmane piektdien Dienai atgādināja, ka par šo problēmu jau iepriekš diskutēts "gari un plaši". Vienā variantā svastiku var uzskatīt par fašistiskās Vācijas simbolu, bet, to sagriežot, — par tautisku ornamentu. Līdzīgi esot arī ar bijušās Padomju Savienības atribūtiku. Piemēram, ja tiek sagriezts sirpja un āmura attēls, to vairs nevar uzskatīt ne par PSRS simbolu, ne arī tā stilizētu atveidu — vienīgi par darbarīkiem. "Tāda divdomīga situācija, bet tā nu tas ir," teica I.Tīmane. 
Piektdien gan viņa nevarēja sniegt ziņas par to, cik daudz personu sodītas par PSRS atribūtikas lietošanu publiskos pasākumos. Kā zināms, šāda atribūtika allaž manāma, piemēram, pasākumos pie Uzvaras pieminekļa.

Latvijas basketbolistes iekļūst Eiropas čempionāta ceturtdaļfinālā
LETA  09/07/05     Latvijas sieviešu basketbola izlase Eiropas čempionāta finālturnīra A apakšgrupas ceturtajā spēlē otrdien ar 76:47 sagrāva Grieķijas valstsvienību, nodrošinot sev vietu ceturtdaļfinālā.
 Latvijas izlases basketbolistes gandrīz visos statistikas rādītājos bija labākas. Vienīgais rādītājs sliktāks Latvijas izlasei bija pieļautās kļūdas.
Latvijas basketbolistes Eiropas čempionāta finālturnīru uzsāka ar divām uzvarām ‑  pirmajā spēlē ar 75:62 tika pārspēta Polija, bet pēc tam ar 77:67 uzvarēta arī Vācijas valstsvienība. Diemžēl trešajā mačā ar Franciju latvietes piedzīvoja zaudējumu 50:67.
2005.gada Eiropas čempionāta finālturnīrs beigsies svētdien ‑ 11.septembrī.

Prognoze: rīdzinieku skaits saruks
Diena  09/07/05     Rīdzinieku skaits tuvākajos gados saruks, taču šo negatīvo procesu varētu nobremzēt ar jaunu mājokļu celtniecību — prognozē Rīgas pilsētas attī stības programmas 2006.—2012.gadam autori. Programma ir tapusi saistībā ar Rīgas attīstības plānu. Līdzās teritoriju izmantošanas plānam, kurš paredz nākotnes Rīgas pilsētbūvnieciskos vaibstus, tā apraksta Rīgas iedzīvotājus tagad un
prognozē to nākotnē.
Nākotnes vīzija Rīgai attīstības programmā nav iepriecinoša. To no vairākiem iepriekš veiktajiem pētījumiem izstrādājuši Rīgas domes labklājības departamenta speciālisti. Tuvākajos gados Rīgas iedzīvotāji kopumā kļūs vecāki, darbspējīgo iedzīvotāju kopskaits samazināsies, bet tik daudz bērnu nepiedzims, lai apturētu novecošanos. Tas bremzētu attīstības tempus, pausts programmā.
Pašreiz Rīgā ir ap 735 200 iedzīvotāju. Taču, ja dzimstības un mirstības līmenis paliks līdzšinējais, cilvēku skaits pēc 25 gadiem būs samazinājies par gandrīz ceturtdaļu (22,5%). Ja tiks panākts būtisks dzimstības palielinājums, tad tikai par 14,6%. Lai arī Rīgā labākas dzīves meklējumos ierodas cilvēki no
lauku rajoniem, tomēr arī viņi pilsētas iedzīvotāju skaitu nākotnē būtiski nepavairos, uzskata pētījuma autori. "Pilsētas vadībai būtu jāīsteno pasākumu kopums situācijas atveseļošanai, nepaļaujoties tikai uz valdības (ne)veicamajām darbī bām tautas izmiršanas draudu novēršanai," teikts pētījumā. 

Samazinās to iedzīvotāju skaits, kuri tic protesta akcijām
NRA  09/07/05    Salīdzinājumā ar pagājušo gadu nedaudz samazinājies to iedzīvotāju skaits, kas tic, ka protesta akcijās iespējams panākt sev vēlamu valdības lēmumu pieņemšanu, liecina tirgus un sabiedriskās domas izpētes centra SKDS veiktās aptaujas rezultāti. Pērn jūlijā tam, ka protesta akcijās var panākt sev vēlamu valdības lēmumu pieņemšanu, piekrita 44,3% aptaujāto. Biežāk nekā caurmērā uz
iespēju ar protesta akciju palīdzību panākt sev vēlamu valdības lēmumu pieņemšanu norādījuši iedzīvotāji vecumā no 45 līdz 54 gadiem, savukārt viedokli, ka ar protesta akciju palīdzību nav iespējams panākt sev vēlamu valdības lēmumu pieņemšanu, biežāk nekā caurmērā pauduši aptaujātie vecumā no 25 līdz 44 gadiem. 

At-
vasara vai vēl vasara?..
Vienalga kā tur īsti ir, taču laiks ir 
saulains un ļoti, ļoti silts – termometra sta-
biņš nu jau pāris dienas rāda ap +20oC. Bet 
no solītajām nakts salnām ne ziņas, ne miņas...
...ar katru dienu paliek arvien siltāks un tuvā-
kajās dienās tiek solīts pat līdz +25oC!! 
Diezgan neticami, ņemot vērā, ka 
ir sācies pirmais rudens 
mēnesis...

Anda Jansone, trešdien, 7. septembrī