K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 

Nr. 409: 2005. g. 24.augusts - 1. septembris

Eiropā un visā pasaulē...

Politisko nesaskaņu dēļ samazinājies tūristu skaits no Krievijas
Lelde Petrāne,  NRA  08/31/05     Ārvalstu viesu skaits Latvijā šā gada otrajā ceturksnī salīdzinājumā ar to pašu laika posmu pērn palielinājies par trīsdesmit procentiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotā informācija. Pastiprinātu interesi par Baltijas valstīm šogad izrāda ceļotāji no Vācijas un Polijas.
Iebraucēji no ārvalstīm Latvijas robežu šā gada otrajā ceturksnī šķērsojuši 927 tūkstošus reižu. Lielākā daļa ārvalstu viesu bijuši tuvējo kaimiņvalstu iedzīvotāji – 34% no ceļotāju kopskaita bija ieradušies no Lietuvas, 27% – no Igaunijas, 7% – no Vācijas, 6% – no Polijas un Krievijas, 4% – no Zviedrijas un 3% – no Somijas. 
Statistikas pārvaldes apkopotā informācija liecina, ka 32% ārzemju ceļotāju Latvijā ieradušies tikai caurbraucot, 24% – atpūsties, 13% – apmeklēt draugus un radiniekus un tikpat – 13% – kā ceļojuma iemeslu minējuši darījumu kārtošanu. Šā gada otrajā ceturksnī ārvalstu viesi mūsu valstī iztērējuši 41,4 miljonus latu, kas ir par 8,6 miljoniem latu jeb 26% vairāk nekā pagājušā gada attiecīgajā laika posmā. Visvairāk naudas tērējuši ceļotāji no Vācijas – 5,7 miljonus latu, Zviedrijas – piecus miljonus latu, Lietuvas – 4,1 miljonu latu, Krievijas – 3,9 miljonus latu, Lielbritānijas – 3,4 miljonus latu, Igaunijas – 2,7 miljonus latu un Somijas – 2,5 miljonus latu. No tiem, kuri Latvijā nakšņojuši, 56% apmetušies viesnīcās vai tām pielīdzināmās tūristu mītnēs, bet 20% – pie radiem vai draugiem. No visiem vairāku dienu ceļotājiem 37% Latviju apmeklēja pirmo reizi. No ceļotāju kopskaita 76% Latvijā ieradās ar autotransportu, 14% – ar lidmašīnu, 7% – ar kuģi un 3% – ar vilcienu.
Tūrisma biznesa portāla eiropa.lv direktors Aivars Mackevičs stāsta, ka par tūristu skaita pieaugumu pirmām kārtām liecina tas, ka viesnīcās, īpaši tūristu grupām, vietas atrast ir ļoti grūti. Salīdzinot ar pagājušā gada pirmo pusi, ievērojami audzis arī Rīgas lidostas apgrozījums, galvenokārt pateicoties lēto aviokompāniju ienākšanai Latvijā. Rīgas lidostai šā gada septiņos mēnešos intensīvākā satiksme bijusi ar Londonas, Berlīnes, Kopenhāgenas, Frankfurtes – Hānas un Amsterdamas lidostām. Tai pašā laikā pieaug arī tūristu skaits, kas Latvijā ierodas ar savu personīgo transportu. 
Siguldas tūrisma informācijas centra direktore Ilze Podniece informēja, ka salīdzinājumā ar pagājušā gada pirmajiem septiņiem mēnešiem šogad tajā pašā laika posmā ārvalstu tūristu skaits palielinājies par 24%. Tūrisma centrā parasti iegriežas individuālie apmeklētāji. Visvairak tūristu Siguldā ir no Vācijas, kaimiņvalstīm – Igaunijas un Lietuvas, kā arī no Lielbritānijas un Spānijas. I. Podniece informēja, ka tūristi no Vācijas iebraucēju topa pirmajā vietā turas jau piecus gadus, bet tūristu skaita pieaugums no kaimiņvalstīm vērojams tikai kopš Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā. Ārvalstu viesi Siguldā un tās apkārtnē vēlas apskatīt kutūrvēsturiskos objektus, kā arī atpūtu dabā apvienot ar aktīvo atpūtu. Tūristi parasti izrāda interesi arī par Gaujas Nacionālo parku. I. Podniece stāstīja, ka visaktīvākā tūrisma sezona parasti ir jūlijā un augustā. Pārējos mēnešos tūristu ir ievērojami mazāk, tomēr to skaits tik un tā ir audzis salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. 
Savukārt Rīgas tūrisma koordinācijas un informācijas centra tūrisma organizatore Madara Suškēviča stāstīja, ka vasaras sezonā nav jūtams, ka ārvalstu tūristu interese būtu īpaši augusi, bet ziemas periodā tūristu ir nedaudz vairāk nekā iepriekšējos gados. Informācijas centrā visvairāk tūristu vēršas no Vācijas, Lietuvas, Igaunijas, Somijas un Skandināvijas valstīm. Saistībā ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā audzis tūristu skaits no Francijas, Itālijas un Spānijas. Visvairāk ceļotājus interesē Vecrīga, daudzi meklē informāciju par kapu vietām, memoriāliem, ebreju piemiņas vietām. Tūristus interesējot arī padomju mantojums, jūgendstils, Centrāltirgus un dažādi parki, piemēram, Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs, zoodārzs un Motormuzejs. 
Tūristu skaita pieaugums vērojams arī citās valstīs. Piemēram, tūrisms Zviedrijā šā gada pirmajā pusē palielinājies par 5%, un viss liecinot, ka šogad tūrisms sasniegs rekordlielus apjomus, ziņo LETA. Pērn Zviedrijas viesnīcās un kempingos pārnakšņoja 43 miljoni ārvalstu viesu, un tiek lēsts, ka šis skaitlis šogad pieaugs līdz 44 miljoniem. Visvairāk tūristu apmeklējuši Stokholmu, bet aļģu ziedēšanas dēļ tūristu skaits samazinājies Gotlandē un Ēlandē.
Arī Spānija šogad piedzīvo visu laiku lielāko atpūtnieku pieplūdumu – laikā no šā gada janvāra līdz jūlija beigām savas brīvdienas Spānijā pavadīja 31,5 miljoni ārvalstnieku, kas ir par 6,1% vairāk nekā attiecīgajā periodā pirms gada. Šis Spānijā ir arī lielākais tūristu skaita pieaugums pēdējo četru gadu laikā. Vislielāko apmeklētāju pieplūdumu piedzīvojis Katalonijas reģions Spānijas ziemeļaustrumos.
A. Mackevičs norāda, ka daļu tūristu ir psiholoģiski ietekmējuši nesenie terora akti dienvidu zemēs, tāpēc tie labprātāk izvēlas ceļot uz tām valstīm, kur terorisma draudi nav tik izteikti. Tomēr šā faktora ietekme mazinoties, jo, "pareizi īstenojot mārketinga kampaņu, tūristus var pārliecināt, ka terorisms viņus var skart jebkur". Zviedrija tūristu skaita pieaugumu panākusi, aktīvi reklamējoties, jo iepriekšējos gados tajā bija vērojams tūrisma apjomu kritums. 
***
Viedoklis
Asnāte Ziemele, asociācijas Lauku ceļotājs prezidente:
– Ārvalstu viesu skaits Latvijā ir audzis ievērojami. Baltija patlaban ir topā. Ārzemnieki pārsvarā ceļo pa visām trim Baltijas valstīm, bet diemžēl vērojama tendence, ka Latvijas daļa samazinās, bet Igaunijas un Lietuvas – pieaug. Ārvalstu viesi lielāko daļu no ceļošanai paredzētā laika Baltijā izvēlas pavadīt kaimiņvalstīs, jo tur ceļot ir vieglāk. Latvijā liela daļa naktsmāju nav pietiekami kvalitatīvas un infrastruktūra ir neapmierinošā stāvoklī. Baltijas popularitāte saistīta ar iestāšanos Eiropas Savienībā. Lielākajai daļai tūristu tas ir jauns ceļojuma galamērķis, un pabūt Batijā – tā šogad ir modes lieta. Īpaši daudz brauc vācieši, kuriem ar Latviju ir arī vēsturiska saikne. Daudz ir arī tūristu no Somijas, Anglijas, Igaunijas, Francijas un Spānijas. Ja valsts ieguldītu līdzekļus, mūsu tūrisma industrija varētu normāli attīstīties, pretējā gadījumā kļūsim par bedri Baltijas reģionam pa vidu. Tad mums būs tāpat kā Polijai, kurai tikai izskrien cauri, braucot uz Vāciju. 
Aivars Mackevičs, tūrisma biznesa portāla eiropa.lv direktors 
– Tūristu skaita pieaugums saistīts ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā. Visiem Baltija ir atklājums, arī ārvalstu žurnālistiem, tāpēc ārvalstu presē pastāvīgi atrodamas publikācijas par šo reģionu. Šogad pastiprinātu interesi par Latviju izrāda poļi un vācieši, bet jūnijā un jūlijā nelabvēlīgo politisko attiecību dēļ izteikti samazinājies tūristu skaits no Krievijas.Vāciešu interese par Latviju skaidrojama gan no vēsturiskā aspekta, gan ar labajiem starpvalstu sakariem. Turklāt viena no intensīvākajām aviosatiksmēm patlaban ir tieši ar šo valsti. Vācijā ceļojums uz bijušajām austrumbloka valstīm, jo īpaši Baltiju, ir kļuvis par modes lietu. Savukārt krievi, kuriem iepriekš topā bija Turcija, šogad par labāku atzinuši Bulgāriju.

Gribīgo koalīcijā...

ZZS neatbalstīs Latvijas karavīru misijas Irākā pagarināšanuLETA  08/31/05    Viena no valdības koalīcijas partijām - Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) - neatbalsta Latvijas karavīru misijas Irākā termiņa pagarināšanu. 
ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis informēja, ka šādu lēmumu trešdien pieņēma Latvijas Zemnieku savienības valde. Viņš prognozēja, ka līdzīgi lems arī Latvijas Zaļās partijas vadība, līdz ar to ZZS frakcijas viedoklis būs vienots. 
Kā skaidroja politiķis, misijas turpināšana vairs nav nepieciešama, jo galvenais uzdevums - gāzt Irākas diktatoru Sadamu Huseinu un nodibināt demokrātiski ievēlētu pārvaldi - ir izpildīts. 
ZZS nav runājusi par šo jautājumu ar citiem koalīcijas partneriem, tomēr, neskatoties uz Tautas partijas, Latvijas Pirmās partijas un partijas "Jaunais laiks" nostāju, ZZS savu viedokli nemainīs, apgalvoja Brigmanis. 
Partijas "Jaunais laiks" Saeimas frakcijas deputāte un Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāre Linda Mūrniece aģentūru LETA informēja, ka ministrijā tiek gatavots lēmumprojekts par misijas pagarināšanu, tāpēc JL ir stingra pozīcija un partija atbalsta misijas pagarināšanu Irākā. Pēc Mūrnieces domām, ZZS rīcība vērtējama kā populistiska. 
LPP Saeimas frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Dzintars Jaundžeikars atzina, ka šis jautājums nav skatīts, tomēr līdz šim partijas pozīcija bijusi misijas pagarināšanu atbalstoša. Arī Jaundžeikars atbalsta misijas pagarināšanu, ja nenotiks kādas būtiskas izmaiņas. 
"Latvijas starptautiskais pienākums ir turpināt misiju Irākā," sacīja TP priekšsēdētājs un bijušais aizsardzības ministrs Atis Slakteris. Kā norādīja TP politiķis, Latvijas karaspēkam Irākā ir jāpaliek, līdz vietējā pašpārvalde spēs saviem spēkiem nodrošināt kārtību. 
"Ja koalīcija tagad paziņotu par aiziešanu no Irākas, esmu pārliecināts, ka sāktos asinsizliešana Irākā," teica Slakteris. Tāpēc Latvijas pienākums ir rīkoties konsekventi. Komentējot ZZS lēmumu, Slakteris norādīja, ka tuvojas vēlēšanas un partijām ir vēlme sevi iezīmēt ar oriģinālām idejām. Viņš solīja pārliecināt savus koalīcijas partnerus mainīt lēmumu. 
Kā norāda Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, tas, vai Latvijas karavīri piedalīsies miera misijās Irākā, Afganistānā vai kur citur arī turpmāk, būs jālemj visām Saeimā pārstāvētajām partijām, informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga. 
Pēc Valsts prezidentes domām, šis ir vienas partijas viedoklis šajā jautājumā. Turklāt nevienam nav noslēpums, ka pēc gada Latvijā ir Saeimas vēlēšanas. Tas, kā katra partija parlamentā balsos par Latvijas karavīru turpmāko dalību miera misijās, būs uz tās sirdsapziņas, uzsver Vīķe-Freiberga. Tāpat tas būs atkarīgs no katras Saeimā pārstāvētās politiskās organizācijas vīzijas, kā tā redz valsts turpmāko attīstību. 
Valsts prezidente norāda, ka līdz šim daudzkārt ir uzsvērts: Latvijas karavīru dalība misijā Irākā ir augstu novērtēta un mūsu valsts līdz ar to var būt lepna par saviem kareivjiem. 
Attieksmei pret Latvijas kareivju dalību miera misijās ir jābūt pragmatiskai un izsvērtai atbilstoši valsts interesēm, piebilst Vīķes-Freibergas preses sekretāre. 
Kā ziņots, spēkā esošais likums paredz Latvijas karavīru dalību operācijā Irākā līdz šā gada beigām. 
Kopš misijas sākuma Latvijas karavīri atrodas Polijas vadītā kontingenta sastāvā, taču šīs valsts valdība aprīlī paziņoja par sava militārā kontingenta izvešanu no Irākas gada beigās. 
Plānots, ka no nākamā gada Latvijas karavīri dienēs Dānijas militāro vienību sastāvā, līdz ar to viņiem arī būs jāmaina dislokācijas vieta, iepriekš pastāstīja Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs. 
Dāņiem Irākā ir 400 līdz 500 karavīru kontingents. Savukārt no Latvijas misijā patlaban piedalās 133 karavīri. 

Repše gribējis veidot profesoru bataljonu
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats, NRA 08/29/05    Aizsardzības ministrs Einars Repše parakstījis savdabīgu pavēli par Zemessardzes Studentu bataljona atjaunošanu. Atjaunotajā bataljonā gan studenti nedrīkstētu dienēt, jo pavēlē teikts, ka tā sastāvs jākomplektē «tikai no akadēmiskā personāla» — tātad no augstskolu profesoriem, docentiem un citiem mācību spēkiem. 
«Neatkarīgās» aptaujātie profesori par ministra pavēli pauda neslēptu izbrīnu. Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris admirālis Gaidis Zeibots, jautāts, kā sokas ar pavēles pildīšanu, atzina, ka pavēle pagājušo piektdien ir atcelta. 
Pavēli «Par Nacionālo bruņoto spēku Zemessardzes Studentu bataljona atjaunošanu» Repše parakstījis šā gada 10. augustā. 
Tajā NBS komandierim uzdots: «Atjaunot Studentu bataljonu kā patstāvīgu vienību (atkarībā no štata kā bataljonu vai rotu) un piešķirt tam iepriekšējo nosaukumu; vienību komplektēt tikai no akadēmiskā personāla.» 
Kā zināms, armijā pavēles neapspriež, bet izpilda. Augstskolu likuma 27. pantā teikts, ka «akadēmisko personālu veido: profesori, asociētie profesori, docenti, vadošie pētnieki, lektori, pētnieki, asistenti». Tas nozīmē, ka patiesībā Repše ar nosaukumu Studentu bataljons vēlējies izveidot kaujas vienību, kurā dienētu tikai valsts augstāko izglītības iestāžu mācību spēki. 
Augstākās izglītības padomes interneta mājas lapā publiskotā statistika liecina, ka vairāk nekā 1/3 daļa Latvijas profesūras šobrīd jau sasniegusi 65 gadu vecumu. No asociētajiem profesoriem ceturtā daļa ir vecāka par 65 gadiem. 
Gados vēl jaunais Latvijas Universitātes (LU) asociētais profesors Jānis Ikstens, uzzinot pavēles tekstu, pauda izbrīnu. Vaicāts, vai viņš būtu ar mieru doties uz Repšes bataljonu, Ikstens atbildēja: «Nē, un arī nedomāju, ka kāds cits to vēlēsies. Varbūt vajag pajautāt Pabrikam, jo viņam ir melnā josta karatē.» 
Asociētais profesors ārlietu ministrs Artis Pabriks, uzzinot pavēles tekstu, apmulsa. Vaicāts par iespējām pievienoties bataljonam, viņš teica: «Es, protams, esmu gatavs daudz ko darīt dzimtenes labā, bet man kā ārlietu ministram vispirms jāizvērtē Repšes pavēles atbilstība NATO aizsardzības plāniem.» 
LU profesors Ābrams Kleckins, uzzinājis par pavēli, izsaucās: «Ja būtu zinājis, ka gaidāma tāda pavēle, būtu tam gatavojies. Sabiedrībā ir jāizdiskutē par šī veidojuma lomu un vietu. Var jau būt, ka šāds veidojums arī ir svarīgs. Pašlaik tas izskatās pēc ātras, nepārdomātas idejas. Kam bataljonā vajadzīgs akadēmiskais personāls?» 
Pavēlē norādīts, ka NBS komandierim 60 dienu laikā ministram jāziņo «par iespēju piešķirt Studentu bataljonam telpas ar ieroču, munīcijas, ekipējuma un transporta novietnēm NBS Nacionālās aizsardzības akadēmijas teritorijā, vai arī piedāvāt līdzvērtīgu variantu». 
Zeibots, vaicāts, ko viņš ir paveicis pirmajās 16 dienās kopš pavēles saņemšanas, izsaucās: «Pavēle ir atcelta. Acīmredzot šādu lēmumu ministrs pieņēmis pēc tam, kad es viņam izskaidroju dažus aspektus. Šodien ar prieku novīzēju pavēles atcelšanu.» Viņš atturējās komentēt, kādēļ šāda pavēle vispār tapusi.
Katrai Kursītei pa ložmetējam
Arno Jundze,  NRA  08/30/05    Vakar Neatkarīgā ziņoja par to, ka aizsardzības ministrs Einars Repše parakstījis pavēli par Zemessardzes Studentu bataljona atjaunošanu. Pēc ministra ieceres studentiem tajā vietas nebūtu – vien augstskolu profesoriem un mācību spēkiem. Laikam jau, pēc E. Repšes domām, maskēšanās kostīmos tērptu profesoru skraidīšana ar plintīti pa poligonu produktīvi ietekmētu nacionālās zinātnes intelektuālos resursus. Lai gan absurdais rīkojums esot laimīgi atcelts, pats domāšanas veids ir zīmīgs politiķu un arī vienas sabiedrības daļas attieksmei pret kultūru un zinātni. 
Diezin vai aizsardzības ministram ienāktu prātā dibināt Zemessardzes Baņķieru bataljonu, Reklāmdevēju ložmetējnieku rotu, Valsts sekretāru īpašo uzdevumu vienību vai Privātā biznesa bataljonu, jo viņi nenoliedzami ir sabiedrībā cienījami, ļoti aizņemti ļaudis, kas savu dārgo laiku nudien nedrīkst šķiest tik nelietderīgi. Nezin kāpēc tomēr Repšes kungam šķitis, ka augstskolu mācību spēkus šādā pasākumā iesaistīt ir pat lietderīgi. Protams, var jau pasmaidīt, iedomājoties ainu, ka profesore Janīna Kursīte vico pa krūmiem ar ložmetēju, bet slēpnī sēž ar granātmetējiem bruņotas profesores Ausma Cimdiņa un Silvija Radzobe, savukārt profesors Viesturs Vecgrāvis, nomaskējies par kārklu krūmu, dodas izlūkgājienā iedomātā ienaidnieka teritorijā.
Man tomēr šķiet, būtu lietderīgāk, ja valsts augstākie ierēdņi netraucētu mūsu godātajiem mācību spēkiem strādāt profesijā un sāktu viņiem maksāt Harvardas līmeņa atalgojumu – viņi to jau sen ir pelnījuši. 
Nevajadzētu arī jaukt absurdas domeles ar patriotisma ideju. Šobrīd nevienam Latvijas pilsonim, augstskolu mācībspēkus ieskaitot, nav liegts iesaistīties militāri patriotiskās aktivitātēs. Turklāt pašaut kārajiem eksistē tādas adrenalīna injekcijas kā mūžsenās medības vai modernais peintbols. 
Diemžēl, lasot par šādām pavēlēm, rodas iespaids, ka mūsdienu militāro parādi valstī komandē cilvēki ar Latvijas Valsts Universitātes Kara katedrā iedīdītiem stereotipiem. Derētu atgādināt, ka studenti jau astoņdesmito gadu beigās šo katedru kopā ar Haričeva un Kristaļeviča kungiem pasūtīja vienu māju tālāk, negaidot nekādas neatkarības deklarācijas. 
Vai nebūtu pienācis laiks sākt profesionāli darīt katram savu darbu?

Pavēle par profesoru bataljonu nav atcelta
Ritums Rozenbergs, speciāli NRA  09/01/05     Ažiotāzu izraisījusī aizsardzības ministra Einara Repšes pavēle par Studentu bataljona veidošanu "tikai no akadēmiskā personāla" nav atcelta. Pavēlē tikai tiks laboti iestrādātie juridiskie termini.
Šā gada 10. augustā parakstītā E. Repšes pavēle Par Nacionālo bruņoto spēku Zemessardzes Studentu bataljona atjaunošanu pēc tās publiskošanas Neatkarīgajā izraisīja ažiotāžu gan Aizsardzības ministrijā (AM), gan arī augstskolu mācībspēkos. Pavēlē bija nepārprotami norādīts, ka vienība jākomplektē "tikai no akadēmiskā personāla". Tādējādi, atbilstīgi augstskolu likumam, bataljonā dienētu tikai profesori un pasniedzēji. Pavēlē nebija arī skaidri noteikts, vai augstskolu mācībspēki bataljonā varēs iestāties brīvprātīgi, vai arī tie tiks rekrutēti. Pēc pavēles teksta publiskošanas pirmais ziņu aģentūrā BNS reaģēja ministrs, norādot, ka pavēlē ieviesusies "lingvistiska kļūda". 
E. Repše uzsvēris, ka prasīšot skaidrojumus Nacionālo bruņoto spēku komandierim admirālim Gaidim Zeibotam par viņa iepriekš teikto, ka pavēle ir atcelta. Ministrs uzsvēris, ka "komandieriem pavēles dod ministrs un viņiem nav tiesību tās atcelt".
Skaidrojot, kas tā īsti ir bijusi par "lingvistisko kļūdu", Neatkarīgā atklāja, ka patiesībā pavēles tekstā ieviesusies nevis lingvistiska (lingvistika ir zinātne par cilvēka valodu, tās īpašībām, uzbūvi un funkcionēšanu), bet gan terminoloģiska kļūda. Savu vainu atzina arī pats pavēles autors E. Repšes padomnieks militāros jautājumos Herberts Linde: "Kļūda bija tāda, ka es pavēles melnrakstā biju ierakstījis "akadēmiskais personāls". Man vēlāk teica, ka tas esot juridisks termins, kas nozīmē tikai un vienīgi profesorus un pasniedzējus. Pavēles nosaukums Studentu bataljons jau izsaka, kas ir bataljona dalībnieki."
Padomnieks uzsvēra, ka pavēle tikšot tikai precizēta, un mierināja, ka bataljonā pret savu gribu neviens rekrutēts netikšot. Vaicāts, kurš par šo kļūmi tiks sodīts, H. Linde teica: "Par to es neko nezinu, bet, ja jau juristi to izlaida cauri, tad, visticamāk, kaut kādu aizrādījumu kādam jau izteiks. Vai tas būs mutiski vai, tiešām, rakstiski ar pievienošanu personīgai lietai – to es nezinu." 
Vaicāts par dokumentu aprites specifiku ministrijā un to, kā neprecīzā pavēle varēja nonākt līdz ministram, H. Linde teica: "Pirms pavēles tapšanas mēs konkrēto jautājumu apspriežam. Tad kādam tiek uzdots izveidot dokumenta melnrakstu, un tad tas tiek sūtīts saskaņošanai. Runājot par konkrēto gadījumu, man šķiet, ka pavēle tika parakstīta vēl tad, kad tā atradās ekspertēšanas stadijā. Es pieļauju, ka pavēle netiks atcelta, jo tad es personīgi izteiktu lielas pretenzijas." 
Arī AM valsts sekretāra pienākumu izpildītājs Jānis Karlsbergs apstiprināja, ka "pavēle, protams, paliks spēkā, bet tā darba gaitā tiek precizēta. Pavēlē runāts par struktūrvienību, kur studenti, kuri vēlas būt zemessargi, varēs atrast sev viendabīgu vidi. Pavēles tapšanā bija ieviesusies kļūda, jo izrādījās, ka likumdošanā terminam akadēmiskais personāls ir konkrēts traktējums." 
Vaicāts, kā varēja atgadīties, ka ministrs paraksta kļūdainu pavēli, J. Karlsbergs atbildēja izvairīgi: "Tā ir kļūda, taču ne tik nopietna, jo mēs runājam tikai par struktūru, nevis par to, kā kādu mobilizēt vai iesaukt. Šai kļūdai sekas nevar būt. Lai izsmeltu ažiotāžu ap šo pavēli, mēs gatavojam paziņojumu."

Valdībās un partijās...

Kalvītis mudina lauksaimniekus apdrošinātiesLETA  08/26/05     Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) mudina lauksaimniekus apdrošināt sējumus un lopus, nevis nemitīgi gaidīt kompensācijas no valsts. 
Piektdien, tiekoties ar reģionālo laikrakstu pārstāvjiem, valdības vadītājs atzina, ka biznesa riski ir jāapdrošina. Turklāt valsts tiem lauksaimniekiem, kas apdrošina sējumus, jau vairākus gadus sniedz atbalstu. 
Tomēr joprojām no zemnieku puses neesot redzama ieinteresētība par apdrošināšanu, jo viņi esot pieraduši, ka valsts kompensē visus zaudējumus. 
"Tas vadzis var lūzt," prognozēja premjers, aicinot lauksaimniekus negaidīt, lai kāds cits domātu viņu vietā. 
Kalvītis norādīja, ka Latvija pēc iestāšanās Eiropas Savienībā vairs nevar "tik brīvi" atbalstīt lauksaimniekus, jo visi atbalsta pasākumi ir jāsaskaņo ar Eiropas Komisiju. 
Kā sacīja Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) locekle Rita Sīle, Latvijas apdrošināšanas kompānijas ir skeptiskas pret tiem saimniekiem, kas vēlas apdrošināt savus sējumus. 
Apdrošinātāji neesot motivēti apdrošināt riskus lauksaimniecībā, jo zemnieki pārsvarā vēlas apdrošināt tās platības, kurās varētu būs problēmas. "Pat ja saimnieks grib apdrošināt sējumus, daudzos gadījumos to nav iespējams izdarīt," teica Sīle. 
Līdz ar to lauksaimniecības sektorā apdrošināšana patlaban nestrādā. Tas nav jaunums, jo par to lauksaimnieki runā jau vairākus gadus. Līdzšinējās sarunas noslēgušas bez panākumiem. Situācijas risinājumu šogad mēģina rast Latvijas Valsts agrārās ekonomikas institūta speciālisti. 
LOSP pārstāve atzīst, ka lauksaimniecība, īpaši laukkopība, ir bizness ar ļoti augstu risku. To pierāda arī šis gads, kad dabas kataklizmas seko viena otrai. 
Zemnieki arī saprot nozares riskus, kā arī to, ka valstij nav jāsedz visi zaudējumi. Tādēļ šā gada augusta lietavu rezultātā LOSP nav lēmis prasīt Zemkopības ministrijai kompensācijas, lai gan graudaudzētāju situācija šogad ir "neapskaužama". 
Organizācijas valdes locekle atzīst, ka valsts nevar "mūžīgi palīdzēt" zemniekiem. Taču dabas kataklizmu zaudējumu segšanai šobrīd cita risinājuma nav. 
Turklāt Eiropas Komisijas nosacījumi paredz, ka zaudējumu kompensācijas izmaksas gadījumā saņemtā apdrošināšanas atlīdzība ir jāatrēķina no saimniekam izmaksājamās atbalsta summas. Rezultātā tie, kas apdrošinās, šobrīd ir zaudētāji - viņi zaudē prēmijas apjomu. 
"Tātad, šā brīža sistēma neveicina apdrošināšanas attīstību un tādēļ izmisuma risinājums ir vērsties pie valdības," skaidro Sīle. 

Ielu remonti kļūst vērienīgāki
Sandris Vanzovičs,  NRA  08/27/05    Eiropas nauda Rīgā ļauj pievērsties plašākiem infrastruktūras pārkārtojumiem.
Šogad Rīgā veikti diezgan ievērojami ielu rekonstrukciju projekti, no kuriem daļu nodrošina Eiropas Savienības fondu izmantošanas iespējas. Drīzumā rīdzinieki visai tieši izjutīs megaprojektu sekas uz satiksmi, jo uz gadu tiks slēgta satiksme Krasta ielā pie Slāvu apļa.
Sakarā ar Dienvidu tilta piebraucamo ceļu estakāžu pirmā posma izbūves darbiem līdz pat 2006. gada 28. augustam tiks slēgta visu veidu transportlīdzekļu satiksme Krasta ielā, 200 metru garā posmā pie krustojuma ar Maskavas ielu un Slāvu ielu virzienā uz Ķengaragu. Slēgtā posma apkaimē nākotnē izvietosies viens no jaunā tilta estakādes balstiem.
Ja Dienvidu tilta būvniecības jukas rīdzinieki uz savas ādas sāks just tikai pēc kāda gada vai diviem, tad citu lielāku projektu realizācija bija manāma jau tagad. Šoruden tiks pabeigti vairāki nozīmīgi satiksmes uzlabošanas projekti. 
Starp lielākajiem ielu izbūves vai rekonstrukcijas darbiem jāmin ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansējumu sāktā Ziepniekkalna virziena rekonstrukcija, kā arī A. Deglava ielas rekonstrukcija, ielu tīkla izbūve pie jaunceļamās multifunkcionālās halles un Hospitāļu ielas rekonstrukcija. Seguma atjaunošanas darbi noris saskaņā ar izveidoto pilsētas ielu seguma periodiskās atjaunošanas programmu un domes piešķirto finansējumu miljona latu apmērā.
Paredzēts, ka visi Ziepniekkalna virziena rekonstrukcijas darbi tiks pabeigti līdz 28. augustam. Projekta ietvaros rekonstruēta Viesītes iela un tās krustojums ar Bauskas ielu, kā arī Pērkones iela. Tadaiķu un Valdeķu ielu krustojuma vietā izveidots satiksmei drošs rotācijas aplis, kur patlaban notiek pēdējie ietvju un zaļo zonu izbūves darbi. Izbūvēts arī K. Ulmaņa gatves paplašinājums krustojumā ar Valdeķu ielu. Kopējās remontdarbu izmaksas – 1,36 miljoni latu.
No 20. jūlija satiksmei atvērts rekonstruētais A. Deglava ielas posms no A. Saharova ielas līdz Ulbrokas ielai, savukārt no 20. jūlija līdz 30. oktobrim remontdarbi notiek nākamajā A. Deglava ielas posmā no Ulbrokas ielas līdz Baltinavas ielai.
Turpinās ielu tīkla izbūve pie jaunceļamās daudzfunkcionālās halles. Rekonstrukcijas darbi notiek Mālpils, Vesetas, Grostonas un Skanstes ielās. Tiek izbūvēta ielas braucamā daļa, gājēju ietves, ielas apgaismojums, lietusūdens kanalizācija. Izbūvēta arī jauna iela starp Skanstes un Vesetas ielām, šajā objektā tiek pabeigta ietvju izbūve.
Autovadītājiem, šķiet, pamatīgi uz nerviem krīt pašlaik notiekošie remontdarbi 13. janvāra ielas un 11. novembra krastmalas apkaimē, kur jau tā lieli sastrēgumi kopš jūlija beigām kļuvuši vēl vairāk nervu šūnu prasoši.
Kopš 27. jūlija sākti 11. novembra krastmalas rekonstrukcijas darbi. Pirmais remontdarbu posms ir papildu joslas izbūve labajam pagriezienam, nobraucot no Akmens tilta, un sadalošās joslas izbūve no caurbrauktuves zem Akmens tilta. Remontdarbu laikā paredzēta arī luksofora objektu rekonstrukcija un papildu trešās joslas izbūve 11. novembra krastmalas krustojumā ar 13. janvāra ielu, kas ļaus palielināt šā pilsētas satiksmei nozīmīgā krustojuma caurlaidību un ievērojami samazinās sastrēgumus. Darbi šajā objektā tiks pabeigti līdz 31. augustam. Kopējās darbu izmaksas – 240 000 latu, informē Satiksmes departaments.
Pieņem šā gada valsts budžeta grozījumus
LETA  08/30/05    Saeima šodien galīgajā lasījumā pieņēma šā gada valsts budžeta grozījumus.
Budžeta pārpalikuma sadali atbalstīja visi pie varas esošo partiju, kā arī labējās opozīcijas pārstāvji no apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK - kopumā 68 deputāti. Savukārt "pret" bija 18 kreisās opozīcijas deputāti.
Kā informēja Saeimas Budžeta komisijas priekšsēdētājs Atis Slakteris (TP), valsts budžeta ieņēmumi pārsnieguši pronozes par 130,1 miljonu latu jeb 5,1%, jo veiksmīgi izdevies iekasēt nodokļus.
Budžeta pārpalikums sadalīts starp visām ministrijām. Visvairāk naudas - 33,3 miljonus latu - saņēma Zemkopības ministrija atbalstam lauksaimniekiem. 18,2 miljoni latu piešķirti mērķdotācijām pašvaldībām, 14,7 miljonus latu saņems Finanšu ministrija, tai skaitā akcīzes nodokļa atmaksai zemniekiem.
Satiksmes ministrijai piešķirti 13,7 miljoni latu, tai skaitā nauda pasažieru pārvadājumiem un valsts autoceļu uzturēšanai. Veselības ministrija saņems 13 miljonus latus, kas tiks investēti slimnīcās.
Kā uzsvēra Slakteris, budžeta deficīta prognoze ar grozījumiem netiek mainīta un joprojām paliek 1,68% no iekšzemes kopprodukta.
Budžeta apspriešana turpinājās vairākas stundas, jo savus priekšlikumus aizstāvēja kreiso partiju pārstāvji. Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) frakcijas priekšsēdētājs Aleksandrs Golubovs, komentējot frakcijas priekšlikumu neatvēlēt līdzekļus NATO sammita rīkošanai Rīgā, sacīja, ka pieci lati Aizsardzības ministrijai tomēr būtu jāpiešķir. Tā varētu nosūtīt NATO atteikumu, kurā būtu paskaidrots, ka Latvija atsakās no sammita rīkošanas, jo ir nabadzīga valsts un šādu greznību nevar atļauties.
Savukārt neatkarīgais deputāts Māris Gulbis (JD), rosinot policistu algu palielināt par 50 latiem jau šogad, apgalvoja, ka premjers Aigars Klavītis (TP) ir maldinājis cilvēkus, apgalvojot, ka ar budžeta grozījumiem algu jautājums netiek risināts. Pēc Gulbja teiktā, grozījumos paredzēti līdzekļi Drošības policijas atalgojumam. Viņaprāt, tādējādi tiek pieļauts, ka policisti tiek pretnostatīti viens otram.
Neskatoties uz opozīcijas iebildumiem, neviens no šiem priekšlikumiem netika atbalstīts. Jau debašu sākumā Tautas partijas frakcijas deputāts Dzintars Ābiķis aicināja opozīciju būt konstruktīvai, jo viņu priekšlikumi tik un tā atbalstu negūs.
Kreiso partiju priekšlikumi paredzēja piešķirt vairākus desmitus miljonu latu pedagogu un policistu algu palielināšanai. Kā uzsvēra Slakteris, valsts sektorā strādājošo algu jautājums tiks skatīts kontekstā ar nākamā gada budžetu.
Saskaņā ar koalīcijas partiju un "tēvzemiešu" priekšlikumiem sadalīti apmēram divi miljoni latu dažādiem pašvaldību investīciju projektiem, piemēram, skolu remontiem, skolēnu autobusu iegādei, datorklašu aprīkošanai, ar veselības aprūpi saistītām vajadzībām, kā arī kultūrai, muzejiem un dažādām nevalstiskām organizācijām. 

Pret graustiem bez pietātes
Sandris Vanzovičs,  NRA  08/30/05     Rīgas domes apsaimniekošanā ir 34 grausti, par valsts un privātajā īpašumā esošo skaitu skaidrības nav
Rīgas domes Īpašuma departaments uzskaitījis 34 pašvaldības īpašumā vai valdījumā esošas ēkas, ko var apzīmēt ar nosodošo nosaukumu – grausts. Ja neizdosies rast risinājumu to sakārtošanai, tie visi tiks nojaukti.
Pilsētas īpašuma un privatizācijas lietu komiteja vakar nolēma, ka pašvaldībai jāatbrīvojas no 34 graustiem. Komunālo un dzīvokļu jautājumu komitejai lūgts skatīt jautājumu par citu dzīvokļu ierādīšanu 20 nojaucamo māju iedzīvotājiem. Dzīvojamo māju privatizācijas komisijai lūgts izteikt viedokli par situācijas risināšanu saistībā ar privatizētajiem dzīvokļiem ēkās, kuras paredzēts nojaukt.
Par steidzamā kārtā nojaucamām atzītas piecas pašvaldības būves. No tām četras ir neapdzīvotas koka ēkas Buru ielā 9, Daugavpils ielā 19, Jūrmalas gatvē 22 un Ludzas ielā 4, ar kuru likvidēšanu nekādas problēmas neradīsies. Savukārt piektā ir komplekss Maskavas ielā 9.
Kādreiz šeit koka ēkā atradās nepilngadīgo lietu inspekcija, vēl kompleksā ietilpst pirts un katlumāja. Jau 2000. gadā ugunsgrēks gandrīz iznīcināja koka ēkas nesošās konstrukcijas. Līdz šim kategoriskas iebildes pret objekta nojaukšanu bija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijai (VKPAI). Nu noslēgts līgums par projekta izstrādi nojaukšanai, rasts arī finansējums.
Kā informēja Pilsētas īpašuma un privatizācijas lietu komitejas vadītājs Andris Ameriks, piecu viskritiskākajā stāvoklī esošo būvju nojaukšanai līdzekļi tiks atvēlēti no atsavināšanas programmas. Arī ar graustu Maskavas ielā 9 problēmu nebūšot. Īpašuma departamentam jau uzdots sākt izstrādāt domes lēmumprojektus par katra grausta nojaukšanu vai sakārtošanu. Iespējami dažādi varianti: līdzekļu piešķiršana ēkas rekonstrukcijai, objekta pārdošana izsolē vai arī tās nojaukšana. Par labāko variantu katrā atsevišķā gadījumā būs jālemj komitejai un pēc tam arī domei.
Lielākie šķēršļi graustu sakārtošanā var rasties objektos, kur ir privatizēti dzīvokļi un kur mitinās daudz īrnieku. A. Ameriks nesaskata "nepārvaramas problēmas" arī šajā gadījumā. Esot bijuši precedenti, kad iedzīvotāji atdāvina savus privatizētos dzīvokļus, tiekot pie jaunas dzīvojamās platības no pašvaldības fonda.
Dažas no tām ēkām, kuras atzītas par garāmgājējus un to lietotājus apdraudošām vai ainavu bojājošām, nojaukt vai sakārtot tomēr būs visai pagrūti. Piemēram, 3–5 stāvu dzīvojamo mūra ēku kompleksā Katoļu ielā 9 pierakstītas 127 personas, privatizēti astoņi dzīvokļi, vēl vairāk par simts cilvēkiem šeit deklarējuši savas dzīvesvietas. Šis komplekss atzīts par valsts aizsardzības pieminekli, un departaments atzinis, ka "apšaubāmas iespējas saņemt atļauju" ēkas pirmā kompleksa nojaukšanai, bet visas iniciatīvas atjaunot šo kompleksu dzīvojamā fonda vajadzībām noraidītas.
Arī piecstāvu nedzīvojamā mūra ēka Katoļu ielā 35 (bojātas nesošās konstrukcijas, nojaukšanai vajadzētu ap 80 000 latu) atzīta par valsts aizsardzības pieminekli. "Kas ir svarīgāks – kāds senatnīgs ķirmis vai cilvēku veselība un varbūt pat dzīvība?!" par cīņu ar VKPAI sodījās A. Ameriks. Pēc būvniecības likuma, par 50 gadiem vecāku ēku kapitālā rekonstrukcija vai nojaukšana nav iespējama bez VKPAI atļaujas. Parasti intereses saduras: VKPAI, gluži loģiski, vēlas aizstāvēt kultūras mantojumu, pašvaldība – sakārtot pilsētvidi un atbrīvoties no bīstamajiem graustiem.
Ko darīt ar dažiem graustiem, skaidrības nav arī Rīgas domei. Spilgtākais piemērs – ēka Daugavpils ielā 60. Piecstāvu mūra namam ir bojātas nesošās konstrukcijas, taču pierakstītās personas no ēkas nav izvietotas. Īpašuma departaments atzīst, ka visas "iniciatīvas par tās atjaunošanu ir noraidītas, līdzekļu saņemšana ēkas nojaukšanai apšaubāma", turklāt "šādam risinājumam nepiekritīs arī Komunālais departaments". Grausta nojaukšanai vajadzētu ap 80 000 latu, par domes līdzekļiem to atjaunot nav reāli, bet privātā investora piesaistei nama renovācijai nav precedenta. Mazākas problēmas ir arī citu graustu personīgajās lietās, un speciālistiem vajadzēs krietni pasvīst, lai tās atrisinātu.
Pašvaldības grausti ir tikai trešdaļa bēdas, jo Rīgā ir arī valsts un privātajā īpašumā esoši bīstami objekti. "No citiem varam prasīt tikai tad, kad paši esam sakārtojuši savus graustus," paškritiski atzina A. Ameriks. Taču pašvaldības struktūrām jau dots uzdevums apzināt arī šādas kritiskā stāvoklī esošas ēkas, lai pēc tam prātotu, kā piespiest to apsaimniekotājus sakārtot savu īpašumu. Iespējams, Saeimā varētu tikt iesniegti grozījumi Administratīvo pārkāpumu kodeksā, lai paredzētu daudz bargākus sodus par īpašumu neuzturēšanu kārtībā – pašlaik tie ir simboliski.
Par bīstamāko namīpašumu tiek uzskatīts grausts Maskavas ielā 109/111, kas jebkurā brīdī var sabrukt, taču īpašniekus tā arī nav izdevies piespiest to sakārtot.
Ievērojamās algu atšķirības policijā nemanītas jau gadiem ilgi 
Reinis Kļavis,  Diena  08/30/05     Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) sola no policijas vadības prasīt atbildību par algām, kas, pieskaitot prēmijas no algu fonda brīvajiem līdzekļiem, daudzkārt pārsniedz ierindas policistu atalgojumu. Lai gan prēmēšanas sistēma, kas līdztekus algai policijas vadībai ļauj saņemt vērā ņemamus ikmēneša ienākumus, spēkā jau ir gadiem ilgi, nevienam no Dienas aptaujātajiem iekšlietu ministriem par to nav bijis informācijas. Premjers Aigars Kalvītis (TP) uzskata, ka guvis apstiprinājumu algu fonda līdzekļu pārpalikuma nelietderīgai izlietošanai, taču nedomā, ka pie vainas būtu politiskā vadība, kuru savulaik pārstāvējis arī TP izvirzīts iekšlietu ministrs Mareks Segliņš. 
Diena jau rakstījusi, ka, pretēji tam, ka iecirkņa inspektoru visbiežāk algas nepārsniedz divus simtus, tad policijas vadības atalgojums savukārt kopā ar prēmijām dažkārt pārsniedzis tūkstoš latu, atsaucoties uz Iekšlietu ministrijas apkopoto informāciju ziņo BNS. 
Atsevišķu Valsts policijas (VP) vadošo amatpersonu atalgojums šogad sasniedzis pat vairāk nekā 1800 latu mēnesī pirms nodokļu nomaksas, savukārt dažāda ranga priekšnieku vietnieki dažbrīd mēnesī saņēmuši vairāk nekā 1100 latus — tādas ziņas ir Iekšlietu ministrijas galvenā inspekcijā. Tajās lauku rajonu pārvaldēs, kur trūkst policistu, brīvie algu fonda līdzekļi tiekot sadalīti pārvaldes vadībai piešķiramās prēmijās, radot sistēmu — jo lielāks darbinieku trūkums, jo lielākas prēmijas saņem vadība.
"Par prēmijām runas līdz šim klīdušas tikai baumu līmenī, piemēram zināms, ja 1.septembris pagājis bez nelāgiem notikumiem, tad priekšniekiem ir prēmijas par labu darbu," sacīja nesen pret darbu algu piketējušās policijas biedrības pārstāvis Agris Sūna, kurš norādīja, ka tā ir ņirgāšanās par ierindas policistiem. 
"Tik liels algu disbalanss nav pat privātajā sektorā," pauda premjers A.Kalvītis, kaut šāda prēmēšanas sistēma, pēc Valsts policijas Preses un sabiedrisko attiecību biroja priekšnieces Ievas Zvīdres sacītā, pastāvējusi vienmēr. "Nekā nelikumīga tur nav," viņa sacīja, detalizētāku policijas viedokli solot šīs nedēļas laikā.
Iekšlietu ministrijas valsts sekretārs Juris Rekšņa, kurš ilgu karjeras laiku pavadījis vadošos policijas amatos atzina, ka prēmēšanas sistēma nav ideāla, taču arī nenosoda to, sacīdams, ka bez šādiem ienākumiem policijas priekšnieki dosies strādāt uz Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem, valsts ieņēmumu dienestu vai privātām struktūrām, kur algas ir lielākas.
***
Prēmijas Valsts policijā
Bijušie iekšlietu ministri par prēmēšanas sistēmu Valsts policijā
Māris Gulbis (Jaunie demokrāti, agrāk JL):
Mēs sākām inventarizāciju, lai noskaidrotu, kur paliek brīvo štata vienību algas, taču tad krita valdība un inventarizācija tika nobremzēta. Diemžēl pašreizējais ministrs Ēriks Jēkabsons tikai tagad ir atjēdzies, ka šāda inventarizācija ir vajadzīga. Nedomāju arī, ka prēmijas saņem procentuāli liels darbinieku skaits.
Dainis Turlais (LPP, agrāk TSP un LC):
Nepagriežas mēle teikt, ka policijas priekšnieki saņem milzīgu atalgojumu, tomēr starpība starp ierindas policista un priekšnieka algu ir pārāk liela. Attiecībā uz pašu prēmēšanas sistēmu, prēmijai būtu jābūt kā atalgojumam par labi padarītu darbu, nevis kā ikmēneša piemaksai. Nevaru apgalvot, ka tad, kad biju ministrs, šāda sistēma nebija, taču kontrole pār līdzekļu izlietojumu bija daudz stingrāka. 
Ziedonis Čevers (Brīvības partija, agrāk Demokrātiskā partija Saimnieks):
Nevaru pateikt, vai šāda sistēma bija arī manā laikā, taču skaidrs, ka nav pareizi, ja uz darbinieku trūkuma rēķina tiek palielinātas algas. No otras puses, ja policijas vadība saņem 1500 līdz 1800 latu mēnesī, uzskatu, ka tā ir adekvāta samaksa par šādu darbu. (..) Jāpievelk pārējo algas šim līmenim — vismaz 500 latu katram policistam. Otra lieta, jāpalielina sociālās garantijas, kas ir pat svarīgāk par algām.

Pētnieki atzinīgi vērtē KNAB darbību korupcijas novēršanāLETA  08/30/05    Sabiedriskās politikas centra "Providus" izdotajā pārskatā par korupciju un pretkorupcijas politiku Latvijā "Korupcijas °C" atzinīgi novērtēta Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) darbība. 
Pētnieki secinājuši, ka ne tikai no formālās politikas viedokļa, bet arī iedzīvotāju uztverē KNAB ir prominenta loma un tā bauda tiesībaizsardzības institūcijām Latvijā netipiski augstu uzticību. Negatīvais aspekts esot tas, ka gandrīz nemitīgi liela sabiedrības daļa galveno atbildību par cīņu pret korupciju uzveļ valdībai. 
Pētījuma galvenais redaktors Valts Kalniņš norādīja, ka vairums iedzīvotāju korupcijas kaitējumu apzinās nacionālā mērogā, bet daudziem tas nav pietiekams faktors, lai individuālā līmenī viņus atturētu no iesaistīšanās korupcijā. 
Viens no pētījuma mērķiem ir noskaidrot, vai konkrētas aktivitātes ilgstošā laika periodā noved līdz lielākām izmaiņām. Piemēram, vai ierosinātās krimināllietas nonāk līdz tiesai un vainīgie tiek sodīti. 
Pētot 2005.gada pašvaldību vēlēšanās noteikto partiju priekšvēlēšanu kampaņu izdevumu "griestu" ietekmi, secināts, ka kampaņām tērētie izdevumi patiešām samazinājušies, stāstīja "Providus" pētniece Lolita Čigāne. 
Lielākā daļa partiju, izņemot Latvijas Pirmo partiju (LPP), ievērojušas noteikto tēriņu apjomu vai tikai nedaudz to pārkāpušas. Tēriņu "griestu" noteikšana gan nav veicinājusi saturīgākas komunikācijas ar auditoriju veidošanos, taču palielinājusies mediju kā informatīvā materiāla loma. 
Pieaugusi nedeklarēto partiju līdzekļu daļa, kā arī vairākas partijas vēlējušās izmantot slēpto reklāmu. Čigāne gan norādīja, ka arvien samazinās to mediju skaits, kas pakļaujas politiķu ietekmei. 
Viņa uzsvēra, ka 2006.gada vēlēšanās partiju izdevumu "griestu" noteikšanas pozitīvais faktors varētu zust, ja netiks palielināta KNAB kompetence pārkāpēju sodīšanā. 
KNAB vērtējums par 2005.gada pašvaldību vēlēšanām tikšot publiskots nākamā gada aprīlī. 
KNAB priekšnieks Aleksejs Loskutovs norādīja, ka pēdējā laikā īpaši pieaudzis KNAB ierosināto krimināllietu skaits un KNAB aktivitātes vērtējamas kā konsekvents politikas virziens, nevis vienreizējas akcijas. 
ASV vēstniecības Latvijā, kas atbalstījusi pārskata tapšanu, pārstāvis Tims Mors uzsvēra, ka korupcija ir globāla problēma un šī izdevuma atbalstīšana no vēstniecības puses nav "pakratīšana ar pirkstu Latvijai", bet sabiedriski publiskas diskusijas rosināšana. 
Jau ziņots, ka pārskatā apkopoti gan fakti par pretkorupcijas politikas svarīgākajiem notikumiem 2005.gada pirmajos sešos mēnešos, gan sniegts ieskats korupcijas apkarošanā kopš 2003.gada. 
Pirmajā izlaidumā īpaši analizēta partiju kampaņas tēriņu griestu ietekme un tā sauktā administratīvā resursa izmantošana pirms šī gada pašvaldību vēlēšanām, korupcijas riski struktūrfondu vadības sistēmā Latvijā un aptauju konstatētās izmaiņas iedzīvotāju priekšstatos un saskarsmē ar korupciju no 1999. līdz 2005.gadam. 
"Providus" šādus pārskatus iecerējis izdot reizi pusgadā. 
Pētījums latviešu un angļu valodā ir pieejams sabiedriskās politikas interneta portālā "Politika.lv". 
Pie Saeimas protestē pret zemajām pensijāmLETA  08/30/05    Protestējot pret zemajām pensijām, otrdien pie Saeimas aptuveni 20 piketētāju aicināja valdību un Saeimu šā gada valsts budžeta grozījumos atvēlēt līdzekļus pensiju palielināšanai. 
Pikets tika rīkots ar mērķi pievērst valdības un Saeimas uzmanību sociāliem jautājumiem, kuri, sadalot šā gada budžeta līdzekļu pārpalikumu, netiek risināti, informēja pasākuma vadītājs, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) Rīgas organizācijas priekšsēdētājs Jāzeps Kozurs. 
Budžeta grozījumos, ko šodien galīgajā lasījumā skatīs parlaments, nav domāts par pensionāriem, uzskata piketētāji, kuru plakāts vēsta: “Budžeta pārpalikumu arī pensionāriem!” 
Protestētāji arī aicināja valdību nedzīvot uz pensionāru rēķina, no kuriem 91% saņem pensiju zem iztikas minimuma. “Iztikas minimums būs smilšu kalnā,” rakstīts uz cita plakāta. 
Pēc LSDSP domām, lielie budžeta ieņēmumi ir izveidojušies arī pateicoties procentiem no pensiju budžeta, “kas tika un tiek pensionāriem atņemti ar milzīgajiem augļotāju procentiem, kurus valdība noteica par izsniegto kredītu pensiju fondam”. 
LSDSP dome prasa dzēst vismaz atlikušo sociālajam budžetam uzrēķināto kredītprocentu summu. 
Neviens no Saeimas deputātiem pie piketētājiem neatnāca. 
Prezidente: valstij vairāk jāatbalsta zinātneDELFI  09/30/05     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, otrdien tiekoties ar izglītības ministri Inu Druvieti, norādīja, ka valstij, kura vēlas panākt ilgstošu attīstību, ir vairāk jāatbalsta pētniecība un zinātne. 
“Valstij, kura vēlas veidot savu attīstību, balstoties uz zināšanu sabiedrību, ir nepieļaujami tik zemu atbalstu sniegt zinātnei un pētniecībai,” sacīja prezidente. 
Prezidente arī norādīja uz nepieciešamību risināt kvalificētā darba spēka trūkuma problēmu un uzsvēra izglītības kvalitātes nozīmi valsts izaugsmē, informēja prezidentes Preses dienests 
Prezidente atzīmēja nepieciešamību uztvert valstī izglītības procesu un tā kvalitāti kā būtisku nepieciešamību valsts tālākās izaugsmes iespējai. Sarunā ar ministri prezidente minēja izglītības ciešo iespaidu uz sociālo vidi, darba tirgu un vispārējo labklājību. 
Īpaši prezidente pievērsa uzmanību arodizglītības atbilstībai mūsdienu darba tirgum un sasaistei ar darba devējiem darba vietu nodrošināšanā un kvalificēta darba spēka veidošanā. 
Vīķe-Freiberga atzīmēja, ka pēc daudzu darba devēju atzinuma kvalificēta darbaspēka trūkums šobrīd jau ir uzskatāms par kritisku faktoru, un tāpēc šīs problēmas uzrunāšanā un aktīvā risināšanā ir vajadzīga cieša sadarbība starp izglītības sistēmas veidotājiem un darba devējiem. Lai turpinātu pievērst uzmanību šī jautājuma aktualitātei, prezidente 1.septembrī apmeklēs Rīgas Tehnisko koledžu. 
Atsakās atklāt, cik lielu kompensāciju osta maksās Bojāram
LETA  08/31/05     Rīgas brīvostas pārvalde un bijušais Rīgas mērs Gundars Bojārs neatklāj, cik lielu kompensāciju viņš saņems no ostas par to, ka atteicies no prasības tiesā par viņa atjaunošanu brīvostas valdes priekšsēdētāja amatā.
Kā ziņots, amatu ostas valdē Bojārs bija spiest pamest pēc viņa pārstāvētās Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) nonākšanas opozīcijā Rīgas domē, kur tā kopā ar partneriem neieguva pietiekamu vēlētāju atbalstu varas saglabāšanai.
Rīgas Ziemeļu rajona tiesa šodien izbeidza tiesvedību šajā lietā, jo Bojārs ar ostu vienojies par kompensāciju un paziņoja, ka prasību vairs neuztur. Arī ostas pārstāvji lūdza tiesvedību izbeigt.
Rīgas brīvostas pārvaldes sabiedrisko attiecību direktors Kārlis Leiškalns aģentūrai LETA teica, ka strīdnieki pēc juristu ieteikuma vienojušās par kompensācijas izmaksāšanu Bojāram. Tomēr tās summu gan Leiškalns, gan Bojārs aģentūrai LETA atteicās atklāt.
Kā apgalvoja Leiškalns, kompensācijas maksāšanu juristi atzinuši par izdevīgāko risinājumu, jo gadījumā, ja tiesa apmierinātu bijušā brīvostas valdes locekļa prasību, viņš saskaņā ar darba likumdošanu amatā būtu jāatjauno uzreiz pēc šī lēmuma. Tādējādi varētu rasties problēmas ar valdes darbu, turklāt tas kopumā radītu lielākas izmaksas.
Pēc Leiškalna teiktā, vienošanās tika panākta pēc Bojāra ierosinājuma.
Bojārs aģentūrai LETA sacīja, ka vienošanos nekomentēs, vien piebilda, ka abas puses ar to esot apmierinātas.
Tiesas lēmumu var pārsūdzēt desmit dienu laikā.
LETA jau ziņoja, ka iepriekš Rīgas brīvosta iesniedza pretprasību, kurā lūdza tiesu atzīt par spēkā neesošu 2004.gada 5.novembra darba līgumu, kas noslēgts starp ostas pārvaldi un Bojāru. Ja šī pretprasība tiesā tiktu atzīta, pierādītos, ka Bojārs no darba atbrīvots likumīgi, norādīja brīvostas pārvalde.
Bojārs prasību pret Rīgas brīvostas pārvaldi tiesā iesniedza 26.maijā un tajā lūdza atzīt par spēkā neesošu darba uzteikumu, atjaunot viņu darbā un piedzīt kompensāciju par darba piespiedu kavējumu. Summa, ko Bojārs lūdza atmaksāt par darba kavējumu, bija 5700 latu.
LETA jau ziņoja, ka aprīļa beigās par Rīgas brīvostas valdes priekšsēdētāju tika ievēlēts Rīgas vicemērs Andris Ārgalis (TP).
Jauna brīvostas valdes priekšsēdētāja ievēlēšana bija nepieciešama, jo Bojārs amatu zaudēja līdz ar jaunu Rīgas domes pārstāvju iecelšanu brīvostas valdē.
Bojārs aģentūrai LETA toreiz sacīja, ka iestāsies par tiesībām saglabāt Rīgas brīvostas valdes locekļa amatu, jo to pieļaujot Rīgas brīvostas pārvaldes nolikums.
Pagājušā gada maijā valdības apstiprinātajā Rīgas brīvostas pārvaldes nolikumā teikts, ka brīvostas valdes locekļus ieceļ uz trim gadiem. Kā uzskata Bojārs, lai viņu varētu atlaist, būtu jāmaina šis nolikums. Tajā gan minēts, ka valdes locekļus ieceļ un atbrīvo no amata saskaņā ar "Likumu par ostām". Šajā likumā savukārt teikts, ka pašvaldības pārstāvjus Rīgas ostas valdē amatā ieceļ un no amata atbrīvo ar attiecīgās pilsētas domes lēmumu. 

Rīgas brīvostas pārvalde Bojāram kompensācijā maksāšot Ls 14 000
LETA  08/31/05    Rīgas brīvostas pārvalde saskaņā ar panākto izlīgumu bijušajam Rīgas mēram Gundaram Bojāram (LSDSP) kompensācijā par to, ka viņš atteicies no prasības tiesā par atjaunošanu brīvostas valdes priekšsēdētāja amatā, maksās 14 000 latu, aģentūrai LETA sacīja brīvostas pārvaldnieks Leonīds Loginovs. Viņš uzsvēra, ka kompensācija tiks maksāta no brīvostas pārvaldes budžeta, kuram neesot nekāda sakara ar nodokļu maksātāju naudu un valsts budžetu. 
Loginovs sīkāk nepaskaidroja, kādā veidā iegūta kompensācijas summa. 
Komentējot sabiedrības par atklātību "Delna" viedokli, ka pārvalde iepriekš kompensācijas apmēru nevēlējās atklāt, Loginovs norādīja, ka viņam "šāda organizācija neinteresē". Pēc pārvaldnieka domām, viņš drīkst neatklāt informāciju par finanšu līdzekļiem, kas nav saistīti ar valsts budžetu. Līgums esot slēgts starp pārvaldnieku un Bojāru, uzsvēra Loginovs. 
Kā ziņots, "Delnas" vadītājs Roberts Putnis uzskata, ka Rīgas brīvostas un Bojāra rīcība, neatklājot informāciju par kompensācijas apmēru, ir pretlikumīga. Rīgas brīvosta ir publiska iestāde, kas pārvalda publiskos līdzekļus, un arī Bojārs, slēdzot līgumu ar brīvostu, bija publiska persona, tādēļ nav likuma, kas viņiem dotu tiesības neatklāt kādu informāciju, norādīja eksperts. 
Amatu ostas valdē Bojārs bija spiest pamest pēc viņa pārstāvētās Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas nonākšanas opozīcijā Rīgas domē, kur tā kopā ar partneriem neieguva pietiekamu vēlētāju atbalstu varas saglabāšanai. 
Rīgas Ziemeļu rajona tiesa šodien izbeidza tiesvedību bijušā Rīgas mēra sūdzības lietā, jo Bojārs ar ostu vienojies par kompensāciju un paziņoja, ka prasību vairs neuztur. Arī osta atsauca savu pretprasību. Tiesas lēmumu var pārsūdzēt desmit dienu laikā. 
Kā apgalvoja Rīgas brīvostas pārvaldes sabiedrisko attiecību direktors Kārlis Leiškalns, kompensācijas maksāšanu juristi atzinuši par izdevīgāko risinājumu, jo gadījumā, ja tiesa apmierinātu bijušā brīvostas valdes locekļa prasību, viņš saskaņā ar darba likumdošanu amatā būtu jāatjauno uzreiz pēc šī lēmuma. Tādējādi varētu rasties problēmas ar valdes darbu, turklāt tas kopumā radītu lielākas izmaksas. 
Bojārs aģentūrai LETA sacīja, ka vienošanos nekomentēs, vien piebilda, ka abas puses ar to esot apmierinātas. 
Ar pašreizējo Rīgas brīvostas valdes priekšsēdētāju Andri Ārgali (TP) aģentūrai LETA sazināties neizdevās. Ārgaļa preses sekretāre Maruta Bukleviča ar viņu šajā jautājumā sazināties atteicās. 
Vairāki Rīgas brīvostas valdes locekļi aģentūrai LETA sacīja, ka valde par kompensācijas piedāvāšanu Bojāram nav lēmusi. 
Bojārs prasību pret Rīgas brīvostas pārvaldi tiesā iesniedza 26.maijā un tajā lūdza atzīt par spēkā neesošu darba uzteikumu, atjaunot viņu darbā un piedzīt kompensāciju par darba piespiedu kavējumu. Summa, ko Bojārs lūdza atmaksāt par darba kavējumu, bija 5700 lati. 
Arodbiedrības oktobra sākumā Latvijā rīkos vērienīgu protesta akciju
LETA  08/31/05     Lai protestētu pret iedzīvotāju zemo dzīves līmeni un nabadzību, oktobra sākumā Rīgā un, iespējams, citviet Latvijā tiks rīkota vērienīga arodbiedrību protesta akcija. 4.oktobrī Rīgā, Doma laukumā, iecerēts rīkot plašu strādājošo mītiņu. Publiskas akcijas varētu notikt arī Liepājā, Daugavpilī un Valmierā, šodien žurnālistiem sacīja Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) valdes priekšsēdētāja vietniece Līvija Marcinkēviča.Atbalstu protesta akcijai šodien pauda ražošanas un pakalpojumu jomas uzņēmumu arodbiedrību vadītāji, kā arī medicīnas un izglītības arodbiedrības. Akcijām atbalstu pauduši arī kultūras darbinieki, tāpat plānots risināt sarunas ar Latvijas Policistu biedrību par tās līdzdalību akcijā, žurnālistiem sacīja LBAS valdes priekšsēdētājs Pēteris Krīgers. 
Akcijā varētu iesaistīt arī citas sociāli mazaizsargātās grupas, piemēram, studentus un sieviešu organizācijas. 
LBAS norāda, ka akcijas mērķis ir panākt, lai darba samaksa, pensijas un pabalsti atbilstu reālajai ekonomiskajai situācijai valstī, jo pašlaik zemās algas un sociālās garantijas nav samērojamas ar augstajām cenām. 
Krīgers uzsvēra, ka Latvijā ir augsta inflācija un algas "netiek līdzi" cenu kāpumam, tādējādi lielas daļas valsts iedzīvotāju labklājības līmenis sarūk un pieaug plaisa starp bagātajiem un nabadzīgajiem valsts iedzīvotājiem. 
Latvijas iedzīvotājiem zūd motivācija dzīvot un strādāt Latvijā, tie labākas peļņas meklējumos dodas uz rietumvalstīm, savukārt Latvijas darba devēji apsver iespēju ievest darbaspēku no austrumiem. "Situācija ir nonākusi tik tālu, ka klusēt mēs vairs nedrīkstam," nepieciešamību rīkot protesta akciju pamatoja Krīgers. 
Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrības priekšsēdētāja Ruta Vīksna atzina, ka tikai ar protesta akcijām Latvijā var panākt vēlamu rezultātu. "Piketi, gājieni un mītiņi ir visefektīvākā lieta," atzina Vīksna, uzsverot, ka streikus rīkot nav vērts, jo Latvijā pastāvošās kārtības dēļ tiem nav cerētā rezultāta. 
Industriālo nozaru arodbiedrības vadītāja Rita Pfeifere uzsvēra, ka streiki rīkoti netiks, jo strādājošiem jau tāpat ir zemas algas un streika gadījumā tie zaudētu ienākumus. Viņa uzsvēra, ka statistikas dati par augošo darba samaksas pieaugumu ir daļēji maldinoši, jo nereti cilvēki uzņemas strādāt vairāk nekā slodzi, lai varētu nodrošināt savu iztiku. 
Latvijas sabiedrisko pakalpojumu darbinieku arodbiedrības "Lakrs" priekšsēdētājs Juris Kalniņš pauda viedokli, ka viņa vadītās arodbiedrības pārstāvji akcijā piedalīsies, jo algu paaugstinājums ir nepieciešams visiem valsts iestādēs, komunālajās saimniecībās un transporta nozarē strādājošajiem. "Patlaban daudzi šoferi strādā vairāk darba stundu, lai nopelnītu. Šoferi nav atpūtušies, kas rada bīstamas situācijas uz ceļiem," sacīja Kalniņš. 
Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības priekšsēdētāja Astrīda Harbaceviča atzina, ka arodbiedrība vēl nav pieņēmusi konkrētu lēmumu par iesaistīšanos akcijā un par to varētu lemt septembrī, taču "vispārēja akcija ir viena no formām, kā aizstāvēt cilvēkus ar zemiem ienākumiem, tai skaitā arī skolotājus". 
Pedagogu arodbiedrība varētu atbalstīt akciju, jo vēlas panākt kompleksu un sistēmisku pieeju darba samaksas paaugstināšanai un vēlas, lai par vienādas vērtības darbu tiktu saņemta samērojama samaksa. 
LBAS apvieno aptuveni 170 000 cilvēku jeb 20% strādājošo. Krīgers atzina, ka ne visus šos cilvēkus varēs atvest uz protesta akciju Rīgā, taču arodbiedrības centīsies piesaistīt iespējami daudz dalībnieku. 
Arodorganizācijas aicinās arī starptautiskās organizācijas, piemēram, Starptautisko Darba organizāciju, Eiropas Arodbiedrību konfederāciju u.c., paust atbalstu protesta akcijai. Šajā dienā varētu rīkot publisku akciju pie Latvijas vēstniecībām citās valstīs vai arī rakstīt Latvijas valdībai vēstules, kurās būtu pausts atbalsts akcijai. 
LBAS valde izveidojusi darba grupu akcijas organizēšanai. LBAS aicina visas tās dalīborganizācijas informēt savus biedrus par plānoto akciju un līdz šā gada 9.septembrim iesniegt LBAS birojā aģitācijas pasākumu grafiku. 
Krīgers uzsvēra, ka LBAS vienmēr ir cīnījusies par to, lai problēmas tiktu risinātas sarunu ceļā, taču līdz šim sarunas nav nesušas rezultātus, tāpēc nepieciešams rīkot protesta akciju. Arodbiedrības ir neapmierinātas, ka, lemjot par būtiskiem jautājumiem, netiek uzklausīts sociālo partneru viedoklis, piemēram, budžeta grozījumi un valsts budžeta projekts izstrādāti, neiesaistot sociālos partnerus. 
LBAS uzskata, ka no nākamā gada sākuma minimālā darba alga jāpalielina līdz 100 latiem, bet ar nodokļiem neapliekamais minimums - līdz 40 latiem. 
Jau ziņots, ka valdība nolēma minimālo darba algu nākamgad palielināt līdz 90 latiem esošo 80 latu vietā, bet ar nodokļiem neapliekamo minimumu līdz 32 latiem pašreizējo 26 latu vietā. 
Repšes ministrija rūpē naudu kosmosa izpētei 
Gunta Sloga,  Diena  09/01/05    Savulaik īpašu interesi par Visuma izcelšanos izrādījušā aizsardzības ministra Einara Repšes (JL) vadītā ministrija nolēmusi aicināt valdību piešķirt līdzekļus Ventspils Starptautiskajam radioastronomijas centram (VSRC), lai veicinātu lietišķos kosmiskos pētījumus. Aizsardzības ministrijas (AM) valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs gan uzsver: lai arī pašreizējā ministra akceptēts, plāns veicināt kosmisko tehnoloģiju attīstību Latvijā esot tapis daudzu gadu laikā. Tas palīdzēšot daudz sekmīgāk līdzdarboties ES un NATO izpētes un tehnoloģiju programmās.
AM valdībai iesniegusi priekšlikumus grozījumiem valsts aizsardzības budžeta programmā, piedāvājot VSRC izvietotā radioteleskopa RT–16 rekonstrukcijai atvēlēt 100 000 latu. Sadarbojoties ministrijai un VSRC, tikšot veidota bāze zinātnisko darbu izvēršanai lietišķo kosmisko pētījumu — satelītnavigācijas, satelītkomunikāciju sistēmas un satelītattēlu uztveršanas un izmantošanas — jomās, kas ir ES kosmosa izpētes programmas galvenās prioritātes. 
E.Rinkēvičs uzsver, ka par atbalstu šai programmai ticis runāts jau vairākus gadus. Esot arī skaidrs, ka Latvijai kā NATO valstij ir jāatvēl līdzekļi ne vien bruņojuma iegādei, bet arī zinātnes un tehnoloģiju attīstībai. Ja valdība akceptēs aizsardzības budžeta pārdali, šis būšot tikai pirmais AM un VSRC sadarbības posms. "Tā ir ilgtermiņa investīcija fundamentālajā zinātnē," saka E.Rinkēvičs, uzsverot, ka nākotnē no tā ieguvēja būs arī AM. Plānotie Ls 100 000 AM paliekot pāri citās aizsardzības finansējuma programmās.
VSRC jeb tā dēvētajā Irbenes radiolokatorā strādājošie pētnieki ir kļuvuši par līdztiesīgu partneri Eiropas Komisijas integrētajā projektā RadioNET, kurā piedalās 25 Eiropā ievērojamākas radioastronomijas observatorijas un kosmisko pētījumu centri. Turklāt VSRC izvirzījis uzdevumu ne tikai veikt Visuma izpēti, bet ar to arī pelnīt naudu turpmākajai darbībai. Līdz šim tikusi modernizēta lielākā no divām paraboliskajām antenām 32 metru diametrā (RT–32). Savukārt ar mazākā diametra antenu RT–16 iespējams iegūt operatīvas, nepastarpinātas ziņas par situāciju valsts teritorijā — sākot no vides aizsardzības, stihisko nelaimju prognozēšanas un beidzot ar valsts robežu drošību.

Saimniecībā un biznesā...

Īsumā par biznesu
Lelde Petrāne,  LETA  08/27/05    
- Sešos mēnešos eksports pieaug par 28,1%, imports – par 31,6% . Latvijas ārējās tirdzniecības apjoms šā gada pirmajos sešos mēnešos turpināja pieaugt: eksports palielinājās par 28,1%, bet imports – par 31,6%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Šā gada pirmajos sešos mēnešos no Latvijas tika eksportētas preces un pakalpojumi 1,34 miljardu latu apjomā, bet importēto preču un pakalpojumu vērtība sasniedza 1,74 miljardus latu. 
- Latvijas Gāze šā gada pirmajos sešos mēnešos nopelnījusi 8,09 miljonus latu, kas ir par 2,75% jeb 0,217 miljoniem latu vairāk nekā attiecīgajā laikposmā pērn. Kopējie LG ieņēmumi no dabasgāzes realizācijas un citiem pamatdarbības pakalpojumiem šā gada pirmajos sešos mēnešos bijuši 70,86 miljoni latu. Tas ir par 6,71% jeb 4,46 miljoniem latu vairāk nekā iepriekšējā gada pirmajā pusgadā. Latvijas šķirnēm īpašs atbalsts
Ilze Šteinfelde,  NRA  08/29/05     Līdz 1. septembrim vēl var pieteikties atbalsta saņemšanai par lauksaimniecības dzīvnieku ģenētisko resursu saglabāšanu. To paredz lauku attīstības plāns.
Atbalsts šajā pasākumā pienākas vietējo nozīmīgo lauksaimniecības dzīvnieku šķirņu – Latvijas brūnās un Latvijas zilās šķirnes govju, Latvijas baltās šķirnes cūku, Latvijas tumšgalves šķirnes aitu, Latvijas zirgu šķirnes braucamā tipa zirgu – audzētājiem. Pagājušajā gadā uz šo atbalstu pieteicās 371 pretendents, informēja Lauku atbalsta dienesta Eiropas Savienības tiešo maksājumu departamenta speciāliste Žanete Zaharova. Piesakoties uz šo atbalstu, lauksaimnieks uz pieciem gadiem uzņemas vairākas saistības, piemēram, dzīvnieku nedrīkst pārdot, dāvināt, nodot vai kā citādi atsavināt, kā arī likvidēt.
Lai šo maksājumu saņemtu, lauksaimniekam līdz 1. septembrim ir jāiesniedz Lauku atbalsta dienesta reģionālajā lauksaimniecības pārvaldē aizpildīts iesniegums, kā arī šķirnes dzīvnieku audzētāju asociāciju atzinuma oriģināls. Iesniegumu veidlapas var saņemt katrā LAD reģionālajā pārvaldē vai LAD mājas lapā www.lad.gov.lv, sadaļā ES atbalsts.
Aizpildīts iesniegums un šķirnes dzīvnieku audzētāju asociāciju atzinuma oriģināls 2005. gadā jāiesniedz arī tiem pretendentiem, kas uz šā pasākuma atbalstu pieteicās 2004. gadā. Pretējā gadījumā pretendentam būs jāatmaksā saņemtais atbalsts.
***
Atbalsta apmērs
- Latvijas brūnās šķirnes govis – 131 eiro
- Latvijas zilās šķirnes govis – 208 eiro 
- Latvijas baltās šķirnes cūkas – 148 eiro
- Latvijas tumšgalves šķirnes aitas – 75 eiro 
- Latvijas zirgu šķirnes braucamā tipa zirgi – 361 eiro
Avots: LAD Pērn Latvijas uzņēmumi kopumā nopelnījuši 683 miljonus latu
LETA  08/30/05     Pērn Latvijas uzņēmumi kopumā nopelnījuši 683 miljonus latu, kas ir gandrīz divas reizes vairāk nekā 2003.gadā, kad peļņa pēc nodokļiem sasniedza 349 miljonus latu.
Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie dati, 2004.gadā ar peļņu strādāja 57% no visiem uzņēmumiem. To tīrā peļņa veidoja 1,02 miljardus latu. 43% uzņēmumu pagājušo gadu noslēdza ar zaudējumiem 337 miljonu latu apmērā.
Kopējais Latvijas uzņēmumu neto apgrozījums 2004.gadā bija 169,713 miljardi latu. Tai skaitā lielākais apgrozījums bija tirdzniecībā - 8,051 miljards latu, apstrādes rūpniecībā - 3,117 miljardi latu, kā arī transportā un sakaros - 1,863 miljardi latu.
Salīdzinājumā ar 2003.gadu kopējais uzņēmumu neto apgrozījums palielinājies par 3,189 miljardiem latu jeb 23%. Lielākais neto apgrozījuma apjoma pieaugums bija tirdzniecībā - par 1,678 miljardiem latu, apstrādes rūpniecībā - par 502 miljoniem latu un būvniecībā - par 329 miljoniem latu.
Par uzņēmuma darbības efektivitāti liecina ne tikai peļņas apjoms, bet arī komerciālā rentabilitāte - peļņa vai zaudējumi pēc nodokļiem attiecībā pret apgrozījumu.
Tautsaimniecībā kopumā 2004.gadā rentabilitāte bija 4,03%, kas ir augstāka par 2003.gada līmeni - 2,53%. Salīdzinoši augsta rentabilitāte bija tādās nozarēs kā finanšu starpniecība - 21,2% un komercpakalpojumos - 19,07%.
Latvijas uzņēmumu aktīvu apjoms pagājušā gada beigās bija 13,493 miljardi latu. Gan pēc vērtības, gan arī pēc nozīmīguma uzņēmuma ekonomiskajā darbībā bilances aktīva svarīgākā daļa ir pamatlīdzekļi, kas veido 43% no visiem bilances aktīviem. Pamatlīdzekļu vērtība 2004.gada beigās bija 5,835 miljardi latu. Salīdzinot ar 2003.gada beigām, tā pieauga par 833 miljoniem latu jeb 17%.
Lielākais pamatlīdzekļu pieaugums bija elektroenerģijā, gāzes un ūdens apgādē - par 221 miljonu latu, apstrādes rūpniecībā - par 135 miljoniem latu, kā arī transportā un sakaros - par 88 miljoniem latu. Lielākais īpatsvars pamatlīdzekļu vērtībā ir zemei, ēkām, būvēm un ilggadīgiem stādījumiem - 49%, bet iekārtām un mašīnām tas ir 29%.
Bilances pasīvā pašu kapitāls, kas 2004. gada beigās sasniedza 5,524 miljardus latu, gada laikā pieauga par 674 miljoniem latu jeb 14%. Pašu kapitāla svarīgākais rādītājs ir pamatkapitāls, kas gada beigās sasniedza 3,477 miljardus latu. Lielākais pamatkapitāla apjoms bija komercpakalpojumos - 901 miljons latu, transportā un sakaros - 718 miljoni latu un apstrādes rūpniecībā - 603 miljoni latu. Palielinājās privātā sektora īpatsvars pamatkapitālā, sasniedzot 76%.
Uzņēmumi savu aktīvu pieauguma finansēšanai izmantoja ne tikai pašu kapitālu, bet arī piesaistītos līdzekļus. Saistības pret kreditoriem, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, palielinājās par 25% un 2004.gada beigās sasniedza 7,778 miljardus latus, no kuriem 1,55 miljardi latu jeb 20% no kopējā saistību apjoma veidoja saistības pret nerezidentiem. 
Lielākie aizņēmumi no nerezidentiem bija tirdzniecībā - 569 miljoni latu, komercpakalpojumos - 303 miljoni latu un apstrādes rūpniecībā - 204 miljoni latu.
Salīdzinājumā ar pagājušo gadu īstermiņa kredīti palielinājās par 26%, bet ilgtermiņa - 25%. Īstermiņa kredīti 2004.gada beigās veidoja 4,476 miljardus latu jeb 57% no visām kreditoru saistībām.
Šo saistību atmaksāšanas iespējas raksturo viens no likviditātes rādītājiem - absolūtās likviditātes koeficients jeb uzņēmumiem piederošo īstermiņa vērtspapīru un naudas līdzekļu attiecība pret īstermiņa kredītiem. Tas apsekotajos uzņēmumos gada laikā nav mainījies un 2004.gada beigās bija 0,22. Tas liecina, ka uzņēmumi būtu varējuši dzēst tikai ap vienu piekto daļu no saviem īstermiņa kredītiem.
Ja īstermiņa kredītu apmaksai uzņēmumi būtu varējuši novirzīt arī visus apgrozāmos līdzekļus, tad teorētiski tie būtu spējīgi izpildīt savas īstermiņa saistības, secinājusi statistikas pārvalde. Par to liecina apgrozāmo līdzekļu attiecība pret īstermiņa kredītiem jeb kopējās likviditātes koeficients, kas 2004.gada beigās bija 1,26, bet 2003.gada beigās - 1,27.
Centrālā statistikas pārvalde tomēr atzīmē, ka 2,814 miljardi latu jeb 50% no visiem apgrozāmajiem līdzekļiem 2004.gada beigās bija debitoru parādi, kuru tūlītēja novirzīšana saistību apmaksai ir problemātiska.
Kreditoru parādu attiecība pret pašu kapitālu jeb maksātspējas koeficients vidēji tautsaimniecībā 2004.gada beigās bija 1,41, bet 2003.gada beigās - 1,28. Ja maksātspējas koeficients ievērojami pārsniedz kritisko robežu, kā viesnīcās un restorānos (4,5) un tirdzniecībā (3,7), tas norāda, ka šajās nozarēs varētu būt problēmas ar kredītu atmaksu.
Centrālā statistikas pārvaldes uzņēmumu finansiālo pamatrādītāju apkopojums ietver datus par visiem ekonomiski aktīvajiem uzņēmumiem, kas iesniedz grāmatvedības bilanci un peļņas vai zaudējumu aprēķinu. Dati par bankām, ieguldījumu brokeru, apdrošināšanas sabiedrībām un budžeta iestādēm kopsavilkumā nav ietverti.
Apkopojumā iekļauti dati par 49 000 ekonomiski aktīvo uzņēmumu. Statistikas pārvalde pilnībā apseko lielos privātos uzņēmumus un sabiedriskā sektora uzņēmumus, kas kopā veido 81% no neto apgrozījuma. Pārējos uzņēmumus apseko izlases veidā un datus vispārina. 

Biznesa augstskola Turība uzņem rekordlielu studentu skaitu
TVNET  08/31/05    Šogad Biznesa augstskolā Turība studijām jau pieteikušies ap 2000 studentu, kas ievērojami pārsniedz iepriekšējo gadu rādītājus. Lielākais pieaugums ir studentu grupā, kas studijas sāk uzreiz pēc vidusskolas – par 40% vairāk nekā pērn. Populārākā studiju programma ir Tūrisma un viesmīlības nozares uzņēmuma vadība, par kuras augsto izglītības kvalitāti liecina Pasaules Tūrisma organizācijas akreditācija.Augstskolas valdes priekšsēdētājs Aigars Rostovskis: “Uzņemšanas rezultāti iepriecina, bet nepārsteidz. Šogad biznesa augstskolā Turība ir gan lielākais uzņemto studentu skaits, gan lielākais konkurss uz budžeta vietām augstskolas 13 gadu pastāvēšanas vēsturē. Studenti ir novērtējuši mūsu izvirzīto mērķi – sasniegt vēl augstāku Turībā iegūstamās izglītības kvalitātes standartu. Gada laikā mums izdevies piesaistīt vairākus sabiedrībā zināmus akadēmiskos mācībspēkus. Rektors jau gadu ir Tirdzniecības un rūpniecības kameras prezidents, ekonomikas zinātņu doktors Jānis Āboltiņš, nesen mums pievienojās Publisko tiesību katedras vadītājs, juridisko zinātņu doktors, profesors Jānis Načiščionis, Komunikācijas zinātņu katedru vadīs filozofijas zinātņu doktors Ainārs Dimants. Izglītības kvalitātes paaugstināšana, un pieredzes bagātu Latvijas un ārvalstu mācībspēku piesaiste tuvākajos gados būs Biznesa augstskolas Turība prioritāte.” 
Turības valdes priekšsēdētājs Aigars Rostovskis kļuvis par augstskolas lielāko akcionāru. 
Viens no Biznesa augstskolas Turība dibinātājiem un līdzīpašniekiem, kopā ar pārējiem esošajiem dalībniekiem iegādājoties ilggadējā biznesa partnera Jura Birznieka daļas SIA “BBRC”, kļuvis par augstskolas lielāko akcionāru. 
Juris Birznieks: “Ar Aigaru plecu pie pleca trīspadsmit gadu laikā esam izveidojuši privātu augstskolu ar Latvijas izglītības sistēmā atšķirīgu filozofiju. Augstskolas pārvaldes modelis, kad lielākais īpašnieks ieņem valdes priekšsēdētāja amatu un reāli vada ikdienas saimniecisko darbību, šo gadu laikā ir sevi pierādījis kā visoptimālākais. Izsvērtus lēmumus var pieņemt cilvēks, kurš augstskolā ir katru dienu, “izjūt” to līdz smalkākajām niansēm, ir augsti motivēts. Jau gadu Aigars Rostovskis ir valdes priekšsēdētājs, savukārt man bez pienākumiem Biznesa augstskolā Turība ir virkne citu biznesa projektu, kam vēlos veltīt vairāk laika. Tāpēc izteicu piedāvājumu iegādāties manas daļas Aigaram Rostovskim. Šā gada uzņemšanas rezultāti un piesaistītie sabiedrībā zināmie akadēmiskie mācībspēki apliecina, ka Aigars ir īstais cilvēks īstajā vietā.” 
Darījuma summa ir konfidenciāla, pirkums tiek veikts, gan piesaistot kredītresursus, gan no privātajiem līdzekļiem. Juris Birznieks turpinās darbu Biznesa augstskolas Turība Padomnieku konventā. 
Biznesa augstskola Turība dibināta 1993.gadā un ir pirmā no Latvijas augstskolām, kurai piešķirta beztermiņa akreditācija. Rīgā un augstskolas reģionālajās filiālēs Cēsīs, Liepājā, Talsos, Bauskā un Jēkabpilī kopējais studējošo skaits pārsniedz piecus tūkstošus. Biznesa augstskolas Turība Tūrisma un viesmīlības nozares uzņēmumu vadības studiju programma ir vienīgā Baltijā, kurai piešķirta Pasaules tūrisma organizācijas (WTO - World Tourism Organization) akreditācija - WTO TedQual sertifikāts. Šovasar Biznesa augstskola Turība kļuvusi par WTO Izglītības padomes pilntiesīgu biedru. Augstskola uzņemta Eiropas augstākās izglītības iestāžu asociācijā EURASHE un Starptautiskajā biznesa augstskolu attīstības asociācijā (AACSB International - The Association to Advance Colegiate Schools of Business), kura apvieno lielākās pasaules biznesa augstskolas. 

Izglītībā...

Lūdz prokuratūrai izvērtēt ‘skolu štāba’ klipusDELFI  08/26/05    Bērnu un ģimenes lietu ministrija lūgusi Ģenerālprokuratūrai izvērtēt Krievu skolu aizstāvības štāba mājas lapā pieejamos klipus, kuri, pēc ministrijas domām, propagandē vardarbību, portālu “Delfi” informēja ministrijas sabiedrisko attiecību departamenta direktors Taivo Trams. 
Ministrija ir konstatējusi “štāba” mājas lapā (http://www.shtab.lv/main.php) ievietotajos videoklipos vardarbības propagandas pazīmes. Ministrija nosūtījusi informāciju Ģenerālprokuratūrai ar lūgumu izvērtēt publiski pieejamos klipus un savas kompetences ietvaros lemt par soda sankcijām. 
Klipi, kuros, izmantojot vardarbības elementus, bērni un jaunieši tika aicināti uz vasaras nometni, vairākas dienas bija pieejami štāba mājas lapā. Krievu skolu aizstāvības štāba vadības centieni norobežoties no atbildības par klipu publisko pieejamību neatbrīvo viņus no šīs atbildības – informatīvā resursa uzturētājiem ir jāatbild par resursa saturu un atbilstību likumiem. 
Jaunā mācību gada sākumā Rīgā iesaka braukt ar ātrumu 30 km/h 
LETA  08/26/05    Rīgas pilsētas izpilddirektors sagatavojis rīkojumu, kurā aicina samazināt braukšanas ātrumu pilsētā jaunā mācību gada sākumā, aģentūra LETA uzzināja Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļā.
No 30.augusta līdz 3.septembrim ieteicamais maksimālais braukšanas ātrums Rīgas pilsētā būs 30 km/h.
Satiksmes noteikumi paredz, ka apdzīvotās vietās atļautais maksimālais braukšanas ātrums ir 50 km/h.
Nākamnedēļ skolēniem jādodas uz skolu, tādēļ, lai pēc iespējas novērstu un mazinātu negadījumu skaitu uz ceļiem, policija visā Latvijā strādās pastiprinātā režīmā, aģentūrai LETA pastāstīja Valsts policijas Prevencijas dienestu nodaļas priekšnieks Lauris Arājs.
Paaugstinātā gatavībā strādās ne tikai Ceļu policija, bet arī Kārtības un Ekonomiskā policija. Pirmajās skolas dienās - 1. un 2.septembrī - pie visām Latvijas skolām patrulēs policisti, lai pēc garajām vasaras brīvdienām atgādinātu mazākajiem skolēniem, kā pareizi jāšķērso iela.
Pie skolām galvaspilsētā patrulēs arī Rīgas Pašvaldības policijas (RPP) darbinieki, aģentūrai LETA sacīja RPP preses sekretāre Inese Tīmane. 

Lielās pārmaiņas jeb Klāt 1. septembris
Linda Rone,  NRA  08/30/05     Skolas gaitu sākums nav trauma, bet gan pozitīvs piedzīvojums, ko pavada zināms uztraukums un svinīgums
"Jebkurai jaunai lietai bērns ir jāsagatavo," pirms jaunā mācību gada sākuma uzsver psiholoģe un psihoterapeite Aelita Vagele. "Par nepazīstamo veidojas viedoklis pēc pirmā iespaida. Ja tas ir ļoti spilgts – pozitīvi vai negatīvi –, tas var atstāt zīmogu uz ļoti ilgu laiku."
Daudzās ģimenēs 1. septembris ir īpašs datums, jo tad no lielā vasaras atvaļinājuma mācību ritmā atgriežas ikviens skolēns, tomēr lielai daļai bērnu tas ir īpašs piedzīvojums. Jo tieši tajā dienā sākas lielā nezināmā, proti, skolas, iepazīšana. Jebkurai jaunai lietai bērns ir jāsagatavo, jo bērnam līdz šim nav tiešas pieredzes un priekšstata, kā tas būs. Psiholoģe Aelita Vagele uzsver, ka priekšstats veidojas no tā, ko bērns ir dzirdējis, piemēram, no vecākiem – kā viņi runā par savu skolas laiku. Būtisks ir arī vecāku priekšstats par bērna skolu – kā tur izskatās, ko tur redzējuši, kā paticis vai nav paticis, kāda ir audzinātāja… Tas bērnam veido emocionālo attieksmi. Tāpēc – vecāki, domājiet, ko runājat! Otrs būtisks mazā pirmklasnieka viedokļa veidotājs ir viņa brāļu vai māsu, ģimenes draugu bērnu vai arī vecāku draugu pieredze. "Ir ļoti svarīgi, kā viņi izsakās par savu pieredzi skolā, jo, ja bērnam nav nekādas pieredzes, viņš, dzirdot izteicienus par viņu interesējošo tēmu, sāk vienkārši fantazēt un iztēloties, kā tas varētu būt. Noteikti viņu ietekmē arī filmas, kurās tiek attēloti ārkārtīgi jauki vai gluži pretēji – despotiski pedagogi. No visa iespējamā materiāla viņš veido savu teorētisko viedokli. Reizēm bērns var būt apjucis, pat tiktāl, ka neko pat neprasa, kā būs, tieši otrādi – noslēdzas sevī un domā, bet pozitīvā gadījumā viņš uzdod jautājumus, uz kuriem vecākiem tad arī būtu jāatbild, taču – konkrēti un bērnam saprotami," uzsver psiholoģe. 
Ideāli jau būtu, ja bērns pats varētu izvēlēties skolu – tas būtu tikpat normāli, kā ļaut izvēlēties, kādu skolas somu viņš gribētu, tieši tāpat kā pieaugušie izvēlas sev darbavietu vai augstskolu – tā šķiet norma, bet bērnam tāda netiek dota.
Kaut kā jauna sākums vienmēr ir krīze – gan attīstības, gan jaunas lomas apgūšana. Ja bērnam līdz šim bijusi vairāk dēla/meitas, brāļa/māsas loma, mazbērna vai drauga loma, tad līdz ar skolas gaitu sākumu viņam nākas apgūt skolēna lomu. Labi, ja mazais ir apmeklējis sešgadīgo bērnu apmācības grupiņas. Tomēr daudzi noteikumi skolā ir pavisam jauni, piemēram, 30 minūtes ir jāsēž mierīgi. "Bērniem tieši pirmajā klasē ir dažāds uzmanības noturības līmenis – kāds dīdās, kāds lien zem galda… Patiesībā tas ir veids, kā bērns tiek galā ar trauksmi, tāpēc ir labi, ja skolās ir adaptācijas dienas, kurās bērni rotaļājoties iepazīstas, sadraudzējas un neformālā veidā uzzina par noteikumiem. Nekad nebūs tā, ka visi 30 bērni klasē satiksies vienādi, katram būs cits psiholoģiskais briedums. Ceru, ka vairs nekur netiek piekopta taktika, ka skolotājs nostājas pirmklasnieku priekšā un noskalda – noteikumi ir tādi: no stundas nedrīkst iet ārā, piemēram, uz tualeti, pa klasi staigāt nedrīkst, padzerties nedrīkst prasīt, un vispār – divreiz nekas netiks atkārtots… Tad jau nedrīkst ir vairāk nekā drīkst. Protams, noteikumi ir nepieciešami, tomēr svarīgi, kādā veidā tos pasniedz skolotājs un kā tos mājās izskaidro vecāki," uzsver Aelita Vagele. Pats galvenais – apgūstot jaunos noteikumus, bērnam nedrīkstētu veidoties negatīva attieksme, un 1. klasē skolā jābūt videi, kurā bērns spēj sociāli adaptēties un gūst gandarījumu no jaunā apgūšanas.
Iedomājieties – viendien jūs aizejat uz darbu un jums paziņo – telpās ir remonts, jūs sēdēsiet kopā ar citiem 30 nepazīstamiem cilvēkiem, un vispār – priekšnieks būs cits… Bērnam ir tās pašas izjūtas – tiek zaudēta sava teritorija, ierastās lietas, un, lai saprastu – kas es te esmu, kā te justies un ko man darīt, lai es labi justos – ir nepieciešams laiks. Psiholoģe iesaka pievērst lielāku uzmanību arī tām atvasēm, kurām dažādu iemeslu dēļ nākas mainīt skolu. Ja iepriekšējā mācību iestādē nav paveicies un tas ir iemesls skolas maiņai, bērns turp var doties ar apņemšanos, ka izdarīs to, ko nav izdevies paveikt iepriekšējā skolā. Labvēlīgā gadījumā – iepriekšējās grūtības vairs neparādās un bērns pilnībā atplaukst. Tomēr emocionālā piesardzība, ka varētu atkārtoties jau pieredzētais scenārijs, kādu laiku saglabājas. Tieši tāpēc vecākiem vajadzētu sniegt lielāku psiholoģisku atbalstu, un vārdi "tu to vari" un "tev izdosies" nepavisam nav tik banāli. Aktuāli tas kļūst arī gadījumos, kad skola tiek mainīta stratēģisku iemeslu dēļ, lai nodrošinātu labāku izglītību, un tas savukārt nozīmē – liela mācību slodze, augstas prasības un liela konkurence...
Ja skola jāmaina, piemēram, pārceļoties uz citu dzīves vietu, bērnam var parādīties agresivitāte – jo nākas samierināties ar domu, ka jāpamet ierastā vide un draugi. Neatkarīgi no vecuma, vecākiem būtu jāsniedz liels atbalsts atvases spējai adaptēties jaunajā vidē. Aelita Vagele uzsver: "Kā bērns jūtas klasē, tā viņš arī mācās. Vistrakākais variants – nemācās, normāli neuzvedas, nav arī draugu…" 
***
Daži ieteikumi Pirmklasnieku vecākiem
•	Spēlējiet spēles, kurās būtiska ir bērna spēja noturēt uzmanību, veidot gribasspēku un pacietību. Ja griba ir attīstīta, bērns labāk adaptēsies skolā.
•	Ja bērns kaut ko vaicā par skolu, atbildiet viņam saprotamā veidā.
•	Vecāki! Domājiet, ko savā starpā runājat par skolu un pedagogiem, turklāt atcerieties, ka bērni lasa arī jūsu patiesās domas no mīmikas un žestiem.
•	Ja bērns pirms mācību gaitām jutīsies apjucis un nobijies, ziniet – bailes neveido motivāciju labi justies un mācīties!
•	Ja bērns pieradis ēst nevis noteiktā laikā, bet gan paķert kaut ko kas pagadās pa rokai, tad atvasei skolā varētu būt problēmas.
•	Ja bērns līdz skolas vecumam ģimenē dzīvojis haotiski – gājis gulēt, kad jau pilnīgi pārguris, un cēlies, kad vairs nespēj pagulēt, viņam noteikti būs grūti ieiet skolas ritmā.
•	Iemāciet bērnam dalīties, jo klasē bērnam ir jādalās ar savu telpu, laiku un priekšmetiem, skolas galdu.
•	Visas lietas, ko bērns dara klasē, pārsvarā nāk no mājām, un ir skaidri redzams, vai ģimenē izjūt cieņu pret svešu teritoriju, laiku, priekšmetiem…
•	Vecākiem vislabāk doties līdzi pirmklasniekam pirmajā skolas dienā, jo simboliski tas nozīmē, ka vecāki atbalsta to, ko bērns dara.
•	Aiciniet bērnu regulāri stāstīt par savu pieredzi skolā, un kopīgi analizējiet notiekošo.
•	Tā kā bērns ir atkarīgs no vecāku dzīves ritma, svarīgi, lai viņu dēļ bērns nekļūtu par mūžīgo kavētāju.
•	Vajag īstenot vienkāršu patiesību – uzslavēt par to, kas viņam izdevies, un nesabārt par to, kas nav izdevies, vienīgi izsakot cerību, ka nākamreiz veiksies labāk.

Skolēniem vairāk būs jāpēta, jāmācās 
Ilze Grīnuma,  Diena  08/30/05    Stundu plānā būs vairāk dabaszinību, informātikas, jauns sociālo zinību priekšmets. Mācību procesā plānots vairāk izzināt, pētīt, diskutēt, vairāk mācīties pašiem, nevis ļauties skolotāja diktātam klases priekšā. Tā lielos vilcienos pedagogi raksturo izglītības satura reformu, kura no 1.septembra sāksies pirmajās, ceturtajās, septītajās klasēs, lai triju gadu laikā aptvertu visu pamatskolu. Šīs pārmaiņas ir nozīmīgākais notikums gan jaunajā mācību gadā, gan visā Latvijas izglītības sistēmā pēc neatkarības atgūšanas.
Dažas dienas pirms jaunā mācību gada Babītes vidusskolas pirmklasnieku klasē viss kā elpu aizturējis — spodra tāfele, svaigas mācību grāmatas uz maziem galdiņiem un krēsliem. Skolotāja Daiga Sīpola enerģiski uzskaita: "Visus kursus izgāju jau pagājušogad, tad arī sākām krāt materiālo bāzi, ir skolotāju grāmatas, kā radoši strādāt." Pedagogi stāsta — par satura reformu nosauktās pārmaiņas nav krass izglītības sistēmas pavērsiens vienas dienas laikā. Jau 1998.gadā Izglītības un zinātnes ministrija definēja mūsdienīgas mācīšanās principus: gūt zināšanas dzīvei un prasmes tās pielietot. Tagad tas ir pamats 16 jauniem mācību priekšmetu satura pamatdokumentiem jeb standartiem un programmām.
"Bērni visu mācās paši, praktiski darbojoties," stundu pamatprincipu skaidro D.Sīpola. Šķēres, līme — tie ir neaizstājami mācību darba instrumenti, arī pastaigas dabā. "Redz, te, piemēram, apvelc ar aplīti tos zīmējumus un vārdus, kuri norāda, ka cilvēkam noder koki," skolotāja šķirsta jaunajām prasībām atbilstošu mācību grāmatu pirmklasniekiem Ar gudru ziņu. Tā pagaidām esot vienīgā, kas veidota pēc tā dēvētā mācību priekšmetu integrācijas principa. Ja valodas stundās mācās par mežu, tad arī matemātikā, dabaszinībās, pat dziedāšanā un sportā. Lai to realizētu, vienā komandā jāstrādā visas skolas skolotājiem.
Pirmā, ceturtā un septītā klase pārmaiņu sākumam izvēlēta, jo viņi ir jauna izglītošanās posma sākumā. Mācības pamatskolā veidotas pa triju gadu cikliem, kurus beidzot ir valsts pārbaudes darbi. Pirmklasniekiem stundu saraksts palielināts no 20 uz 22 stundām, tās arī būs garākas — 40 (45 pēc izvēles) minūtes, lai visiem jaunumiem pietiktu laika. Babītes vidusskolas 4.klases skolotāja Marija Lāce min aizraujošas matemātikas stundas piemēru par laukuma mērīšanu. Skolēnus sadala grupās, un vieni mēra klasi, otri — gaiteni, trešie — ēdamzāli.
"Šodien jaunāko klašu skolēni vispār ir aktīvāki, atvērtāki, visi grib darboties," atzīst 4.klases skolotāja Daina Lodziņa. Bažas sagādā kas cits — jaunajam saturam atbilstošu mācību materiālu trūkums. "Ar ko lai prasītos pētījumus veic, ja mums nav ne palielināmo stiklu, ne mikroskopu?" norūpējusies M.Lāce. Skolām trūkst pat mūsdienīgu karšu, nemaz nerunājot par binokļiem, mūsdienīgām izglītojošām spēlēm u.tml. 
Reformas pārraudzītājs — Izglītības satura un eksaminācijas centra (ISEC) direktors Māris Krastiņš atzīst, ka 4.klasei sociālo zinību grāmatas pagaidām nav vispār. Skolotāji var izmantot savulaik par Pasaules Bankas naudu izdotos materiālus. Savukārt mācību līdzekļu nodrošinājums esot pašvaldības lieta. Skolotāju tālākizglītības kursu vadītāja, Izglītības attīstības centra (IAC) pārstāve Aija Tūna gan norāda — mācību resursi ir vien problēmu virsējais slānis: "Tas, ko dara ISEC, ministrija, ir informēšana, kas ir ļoti labi, bet skolām ir vajadzīga praktiska metodiskā palīdzība."
IAC programmu vadītāji identificējuši vairākas problēmas: grūtības izveidot skolotāju komandu, lai priekšmetu saturs nedublētos un būtu savstarpēji saistīts, sociālo zinību priekšmeta skolotāji ir vāji pilsoniskās izglītības tēmās, bet tieši šo tēmu apguvei priekšmets vispār veidots. Daudzu skolotāju darba stilā joprojām ļoti spēcīgi dominē tradicionāla mācīšanas metode.
To, kāds apjukums skolās un papildu slodze skolēniem varētu rasties, ja darbs būs neprofesionāls, pēc A.Tūnas domām, jau pagājušajā mācību gadā varēja novērot 9.klašu dabaszinību eksāmenā. Mūsdienīgi veidotajā pārbaudījumā, apvienojot ķīmijas, fizikas, bioloģijas, ģeogrāfijas tēmas, prasīts analizēt, secināt, savilkt kopā četros priekšmetos iegūtās zināšanas. "Es zinu daudzas skolas, kurās bērnus pirms šī eksāmena konsultēja četri pieci skolotāji, katrs par savu tēmu," stāsta A.Tūna un piebilst — neviens no skolotājiem tā arī neparādīja, kā šīs zināšanas savilkt kopā. 
"Resursu ietvaros esam mēģinājuši apmācīt," skolotājiem sniegto metodisko palīdzību komentē M.Krastiņš. Viņaprāt, par to, vai satura pamatdokumentos ieliktie principi ir skolotāja darba realitāte, varēs spriest pēc gadiem trim. Skolotāja darba pārbaude stundās pagaidām nav iecerēta.
***
Reforma
Reforma vispirms tiks ieviesta pirmajās, ceturtajās, septītajās klasēs. Triju gadu laikā aptvers visu pamatskolu
Būtiskākie jaunumi
- Samazināts dzimtās valodas stundu skaits, jo to paredzēts apgūt arī ar citu priekšmetu palīdzību; atkāpšanās no gramatikas mācīšanas tradicionālajā izpratnē
- Jauns sociālo zinību priekšmets, aptverot pilsoniskās izglītības, ekonomikas, veselības mācības, ētikas tēmas
- Palielināts dabaszinību (apvieno bioloģijas, ķīmijas, fizikas, ģeogrāfijas tēmas) stundu skaits un mācīšanās ilgums
- Palielināts informātikas stundu skaits, vecākajās klasēs nosakot iegūto zināšanu pielietojumu citu priekšmetu stundās
- Vairākos priekšmetos samazināts mācāmā apjoms, piemēram, ķīmijā, bioloģijā, nedaudz matemātikā
- Vairāku mācību priekšmetu jaunās programmas divus gadus ir pārbaudītas pilotprojektos
- Ar jaunajām mācību programmām un stundu paraugplānu ikviens var iepazīties Izglītības satura un eksaminācijas mājaslapā (isec.gov.lv)

Skolu poš līdz pēdējam brīdim
Liene Barisa,  NRA  08/31/05     Gatavojoties jaunam mācību gadam, reti kura skola iztiek bez lielākiem vai mazākiem remontdarbiem un īpašas uzpošanas. Arī Talsu rajona Valdemārpils vidusskolā, kur šogad mācības sāks 487 skolēni un 45 skolotāji, visu vasaru rosījās strādnieki.
Vēl pirms trīs gadiem skolā mācījušies gandrīz 600 bērni. Arī pērn bija vairāk nekā 500, taču demogrāfija esot nepielūdzama – skolēnu Valdemārpilī, tāpat kā visā Latvijā, kļūst arvien mazāk. 
Taču darbiniekiem atslābt tas neļaujot, un par mācību kvalitātes, kā arī vides uzlabošanu domāts tiekot visu laiku. Šogad lielākais jaunums skolā ir plašā datorklase, kura iekārtota, apvienojot agrākos direktora un mācību daļas vadītāja kabinetus. Datorklasīte gan bijusi arī iepriekš, taču gaužām maza ar nepietiekamu aprīkojumu.
Izremontēta arī skolotāju istaba, sakoptas citas telpas, pārkrāsotas grīdas, sienas, soli. Direktora vietniece audzināšanas darbā Daiga Vasiolika stāstīja, ka gatavošanās jaunajam mācību gadam sākusies jau vasaras pirmajā pusē. "Remontu sākām, līdzko skolēni no skolas bija ārā, pēc mācību gada noslēguma, izlaidumiem," viņa sacīja. Skolas pieņemšana notikusi jau 23. augustā. Līdz tam pabeigti lielie darbi, taču gatavošanās nebeigsies līdz pat pēdējam brīdim. Darbos piedalījušies gan paši skolotāji, gan arī strādnieki un pašvaldības piesaistītie bezdarbnieki. I. Bērziņa un D. Vasiolika atzina, ka daudz ko skolā uzlabot izdevies sadarbībā ar organizācijām Zviedrijā. "Pateicoties zviedriem, mazo klašu skolēniem šogad visiem būs arī sagādāti sporta tērpi," piebilda D. Vasiolika.
"Vēl vakar – tad te bija daudz skolotāju, taču šodien visi ir skolotāju sanāksmē," klāstīja skolas sekretāre Ilze Bērziņa. Tomēr skolas ķīmijas skolotāju Daci Jurkāni Neatkarīgajai izdevās sastapt. Šajā skolā viņa aizvadījusi 36 gadus. Ik pa laikam iznācis būt arī direktora krēslā – kopā būšot kādi desmit gadi, viņa lēsa. 
Skolotāja atzīst, ka Valdemārpilī ir tās pašas problēmas, kas visur Latvijā – eksaktajos priekšmetos trūkst skolotāju. Arī viņa varētu doties pelnītā atpūtā, taču jaunu maiņu skolā dabūt grūti. Viņai pati dažkārt līdzējusi kaimiņiem un ķīmiju pasniegusi arī citās skolās. Priekšmets neesot viegls, bet gadu gaitā uzkrātā pieredze palīdzējusi atskārst, kā labāk mācīt, kas noteikti jāiemāca un kas ir mazāk svarīgs.
Mācību stresa gaidās
Santa Sviķe,  NRA  08/31/05    Divpadsmitās klases skolēniem šogad cītīgi jāgatavojas izlaiduma eksāmeniem.
Rīt vairākums mazo un lielo jauniešu pēc vasaras atpūtas atsāks skolas gaitas. Citiem tās būs pirmās skolas gaitas, citiem – pēdējās. Stresa un pārdzīvojumu pilns gads sāksies pēdējo klašu skolēniem, kuriem laikus jāsāk gatavoties lielajiem pārbaudījumiem un izlaidumam.
Rīgas 2. vidusskolas skolniece Baiba Hincenberga ir to jauniešu vidū, kuriem šis būs pēdējais mācību gads vidusskolā. Skolai Baiba ir tikpat kā gatava. "Lielākoties viss jau ir sagādāts, grāmatas šogad nav daudz jāpērk." Mācību gaidās jauniete nejūt uztraukumu. "Arī nekādu īpašu emociju nav pirms skolas. Vienīgi apziņa, ka 12. klasē centīgāk jāmācās. Mācību gada beigās paredzētie eksāmeni, kas pienāks nemanot, pagaidām Baibu nesatrauc, vēl neesot apziņas, ka tie tuvojas. "Nāks tuvāk, redzēs, pagaidām gads tikai būs sācies. Man jau šķiet, ka esmu pietiekami apzinīga, mācos klasē ar ekonomikas novirzienu, tāpēc varbūt neuztrauc eksāmeni tik ļoti kā citus," viņa paslavē sevi, vienīgi atzīst, ka tomēr visvairāk biedē latviešu valodas eksāmens. "Latviešu valoda man īsti nepadodas, tieši gramatikā problēmas," viņa raizējas, "bet laiks jau vēl ir, tāpēc nav ko pāragri satraukties," piebilstot, ka šogad latviešu valodai skolā vajadzētu pievērst pastiprinātu uzmanību. "Vispār eksāmenos nevajadzētu būt nekādiem sarežģījumiem, bet visādi var sanākt, taču laiks rādīs, kas un kā," viņa stāsta, "īpašs satraukums noteikti būs tad, kad eksāmeni strauji nāks tuvāk." Tomēr viena doma jau šobrīd neliek mieru skolniecei – neesot īsti skaidrs, ko tālāk, pēc vidusskolas, darīt, "tiešām nezinu, esmu kaut ko domājusi, bet nevaru izlemt". Viņa varētu savu nākotni saistīt ar eksaktajām zinātnēm. "Ne gluži ķīmiju, fiziku, bet kaut ko tomēr šajā jomā vēlos." Baiba centīsies šogad mācīties cītīgi, "apmeklēšu skolā arī papildu nodarbības, lai mācību gadu pabeigtu bez raizēm". 
Viņa stāsta, ka vidusskolas pēdējo gadu pavadīs kā ierasts. "Neko īpašu, domājams, neorganizēsim," pamatojot, ka klase neesot īpaši draudzīga. "Jau no paša vidusskolas sākuma, 10. klases, līdz pat šim brīdim visi klasesbiedri neesam bijuši īpaši mīļās attiecībās." Viņa stāsta – tas varbūt ir tāpēc, ka 10. klasē sanāca daudz jauniņo no citām skolām un klasēm, tāpēc ir tāda kā svešuma izjūta. "Neesam saliedēti, tāpēc arī neko īpaši kopīgu ar šo klasi negribas." Pēdējo mācību gadu jauniete iedomājas pasākumiem un spilgtiem notikumiem bagātu, lai šis gads paliek atmiņā kā viens no labākajiem. "Ceru, ka izdosies realizēt arī vienu no galvenajiem mērķiem – pabeigt klasi ar pēc iespējas augstākām atzīmēm.
Skolām par maz jauno 
Ilze Grīnuma,  Diena  08/31/05    Skolā strādāt aiziet tikai puse absolventu.Uz vietu vajadzētu konkursu, bet patlaban pedagogu pat pietrūkst.
Katrs ceturtais no Latvijas 28 000 pedagogu ir vecāks par 50 gadiem, katrs desmitais — pensijas vecumā. Lai arī skolotāju vecumu, kā uzsver izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL), nevar viennozīmīgi saistīt ar izglītības kvalitātes rādītājiem, paaudžu nomaiņa skolās ir nopietna problēma. Provizoriski aprēķini liecina, ka jaunajā mācību gadā darbu sāks vien ap simt jauno skolotāju, bet vajadzētu vismaz tūkstoti, rēķina Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes (PPF) dekāns Andris Kangro.
Pēdējo piecu gadu laikā par 50 gadiem vecāku skolotāju skaits palielinājies par četriem procentiem, sasniedzot 28,2% no kopskaita. Savukārt jauno pedagogu skaits (jaunāki par 30 gadiem) gadu no gada sarūk, liecina Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) statistikas pārskati. Vairāki rajoni un galvaspilsēta tajos izceļas īpaši: Rīgā katrs trešais skolotājs ir 50 un vairāk gadu vecs (Ziemeļu rajonā pat 37%), Gulbenes rajonā — 31%, Talsu rajonā — 30,5%, Jelgavas, Alūksnes rajonā — 29%. Lai arī kopumā izglītības jomas studijas katru gadu absolvē ap 4000, lielākā daļa no tiem ir pirmsskolas un jau strādājošie pedagogi, kuri paaugstina savu kvalifikāciju. No PPF skolotāja kvalifikāciju ieguvušajiem pilna laika studentiem savā profesijā strādāt aiziet puse, stāsta A.Kangro. Šogad fakultāti absolvēja ap 150, bet pirmkursnieku skaits sarucis.
Kritiskajai situācijai ir vairāki iemesli: zems profesijas prestižs, krasi samazināts valsts budžeta studiju vietu skaits (PPF šogad katrā programmā vien 7 vietas), atalgojums. Tā kā bērnu skaits samazinās, bet iztikai nepieciešamo var nopelnīt, strādājot vairāk par vienu slodzi, nav izslēgts, ka skolās jaunos nemaz negaida. "Darba likumdošana nosaka, ka katrs var strādāt, cik ilgi vien vēlas, turklāt vecumam tiek dota priekšroka," norādīja Rīgas Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta galvenā speciāliste Modra Jansone. Pašreiz viena no Rīgas tiesām izskata gadījumu, kad bērnu skaita samazināšanās dēļ direktors no diviem sākumskolās skolotājiem atlaida vecāko. Visticamāk, skolotāju darbā atjaunos. 
Lielie starptautiskie skolēnu zināšanu pētījumi viennozīmīgi nerāda, ka pedagoga vecums būtu cieši saistīts ar izglītības kvalitāti, atzina Latvijas pētījumu vadītājs A.Kangro. Atsevišķos gadījumos mazliet labāki rezultāti matemātikā esot tieši skolēniem, kurus māca gados vecāki skolotāji. "Es zinu jaunas meitenes, kuras, ja vien varētu, klasē nelaistu. To pašu varu teikt arī par atsevišķām gados vecām skolotājām," — tā M.Jansone. Tomēr skolotājiem, kuri nespēj tikt vaļā no padomju skolas izglītības procesā, ir ļoti negatīva ietekme, atzīst Dienas izvaicātie.
Uz skolotāja vietu jābūt konkurencei, jābūt konkursam, uzskata M.Jansone. Patlaban "ņem arī 70 gadus vecu, ja vien viņam ir drosme iet klasē", jo fizikā, matemātikā, angļu valodā daudzās skolās nav pat viena kandidāta. Ministre sola, ka pirmām kārtām tiks apturēts krasais budžeta vietu samazinājums pedagoģijas programmās par labu inženierzinātnēm. Tāpat sāktas sarunas ar izglītības darbinieku arodbiedrību par atalgojuma sistēmu "ļoti labiem" skolotājiem.

Pirmklasnieku skaits šogad stipri sarucis 
Ilze Grīnuma,  Diena  08/31/05     Vien aptuveni 17 000 bērnu ceturtdien pirmo reizi dosies uz skolu, prognozē Izglītības un zinātnes ministrija (IZM), jo šis ir mācību gads, kad demogrāfiskā līkne sasniedz savu viszemāko punktu. Kopumā skolēnu skaits vispārizglītojošajās mācību iestādēs varētu sarukt par 16 000 — no pērnā gada 316 639 līdz 300 000. Tā rezultātā vasaras mēnešos slēgtas, apvienotas un reorganizētas 11 izglītības iestādes. Tomēr pedagogu pārpalikumu IZM pagaidām neprognozē, jo daudzos priekšmetos kadru trūkst.
Skolēnu skaits sāka samazināties 1987.gadā, kad pirmajā klasē mācījās ap 37 000 skolēnu. Izglītības valsts inspekcijas veidotā demogrāfiskās situācijas līkne liecina — 1998.gadā bijis dzimstības zemākais punkts. Tā rezultātā 1.septembrī pirmklasnieku būs ne vairāk par 17 000—18 000. Gadu vēlāk piedzimušo skaits jau pakāpies virs 19 000 un līdz pat šodienai vairs nesamazinās. 
Tukšākie skolu soli nelielu konkurenci radījuši vien uz sākumskolas, latviešu, vācu valodas skolotāju vietām. "Esošā situācija izlīdzinās slodžu sadalījumu," norādīja IZM valsts sekretāra vietnieks Guntis Vasiļevskis. Līdz ar to atrisināsies skolotāju pārslodzes jautājums, kas ietekmē izglītības kvalitāti.

Pirmklasniekiem dāvās maizi un komiksu
TVNET  08/31/05    Lielākajā daļā Latvijas skolu 1.septembrī smaržos pēc svaigi ceptas rudzu maizes. Rudzu maizes kukulītis katrā pirmajā klasē katrā Latvijas skolā – tā nolēmuši Latvijas Maiznieku biedrības biedri, gatavojoties šā gada 1.septembrim. Savukārt bērnu žurnāli SPICĪTE un SPICĀ sagatavojuši patīkamu dāvanu katram 1. un 2. klases bērnam, kurš sāks mācības 1. septembrī. Jau ceturto gadu visi mazie skolēni saņems bezmaksas speciālizdevumu "Sveiciens, skolas gaitas sākot!", kas šogad sagatavots komiksa veidā.Tā kā rudzu maize ir veselības avots un kļuvusi par Latvijas vārda nesēju pasaulē, 2005.gads ir veltīts rudzu maizes godā celšanai. Tā ietvaros Latvijas maiznieki izdevuši īpaši skolēniem gatavotu bukletu, kurā ir informācija par rudzu maizes labvēlīgo ietekmi uz veselību un nozīmi vesela organisma uzturēšanā. Kopā ar rudzu maizi katra klase saņems arī bukletu. 
“Mēs gribam būt kopā ar saviem mazajiem patērētājiem viņiem svarīgos dzīves brīžos. Agrāk uzņēmumiem bija ciešākas attiecības ar skolām. Mēs vēlamies tās atjaunot,” skaidro Latvijas Maiznieku biedrības viceprezidents Valdis Circenis. Vairāk nekā 30 Latvijas maizes ceptuves ar rudzu maizi apgādās sava reģiona skolu pirmās klases. Skolu skaits pārsniedz 1000, bet pirmās klases sasniedz 2000. Kopējais prognozētais skolnieku skaits, kas 1.septembrī saņems rudzu maizīti, ir ap 18 000. Katra pirmā klase saņems vienu rudzu maizes kukuli, kura pietiks visiem klases bērniem. 
Līdz ar rudzu maizi pirmklasnieki saņems arī Latvijas Biškopju biedrības gādāto medu, ko smērēt uz maizes šķēlēm, kā arī “Mārketinga padomes” gādātās burtnīcas skolēniem. 
Jau kopš 2002. gada SPICĪTE un SPICĀ, dāvinot interesantu speciālizdevumu, priecē bērnus un viņu vecākus pirmajā skolas dienā. Pagājušajā gadā tā bija darba burtnīciņa, kurā atradās burtu un ciparu uzdevumi. Taču šogad žurnālu redakcijas ir īpaši centušās – 38 000 bērni visā Latvijā saņems latviešu mākslinieku zīmētu komiksu – mazās meitenītes Spicītes un Zaķa Traķa piedzīvojumus. Komiksā ir arī noderīgi uzdevumi par drošību, šķērsojot ceļu, krāsojamie un savelkamie uzdevumi bērniem, kā arī stundu saraksts. Speciālizdevums ir skatāms no abām pusēm, un katru tā lapu ir zīmējušas latviešu mākslinieces Marita Grase un Juta Tīrona. 
Premjers un prezidente sveic pirmajā septembrīDELFI  08/31/05     Sagaidot jaunā mācību gada sākumu, Ministru prezidents Aigars Kalvītis sveic Latvijas skolēnus, studentus, viņu vecākus, pedagogus un mācību iestāžu vadītājus Zinību dienā, informēja Valsts Kancelejas Komunikācijas departamentā. 
Īpašus sveicienus valdības vadītājs sūta pirmklasniekiem, kuri savas skolas slieksni pārkāps pirmo reizi. “Lai pirmā skolas diena jums visiem paliek īpašā atmiņā kā viens no pozitīvākajiem dzīves mirkļiem!” - uzsver Ministru prezidents. 
Kalvītis novēl, lai šis mācību gads ir auglīgs un panākumiem bagāts gan zināšanu devējiem, gan zināšanu ņēmējiem! Lai neizsīkt zinātkāre, neatlaidība un vēlme iegūt aizvien jaunas zināšanas! 
Arī Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga novēl sekmīgu jauno mācību gadu gan tiem, kuri šoruden uzsāk mācības vai studijas, gan tiem, kuri turpina savu izglītības ceļu, informēja prezidentes preses dienestā. 
“Izglītība un zināšanas turpretī ir unikāls resurss, kurš no tā intensīvas lietošanas nevis samazinās, bet gluži pretēji – pieaug. Katrs atklājums ved pie jauniem atklājumiem, uzkrātā pieredze palīdz nonākt pie jaunām atziņām. Tieši šī unikālā rakstura dēļ mūsdienu sabiedrības attīstībai tieši šis zināšanu resurss ir visnozīmīgākais – lielais vairums attīstīto valstu šodien var lepoties nevis ar apjomīgiem naftas krājumiem, bet gan ar izglītotiem cilvēkiem un zināšanās balstītu ekonomiku,” teikts prezidentes apsveikumā. 
“Tāpēc ceru, ka jau ar nākamo gadu atbalsts zinātnei Latvijā pieaugs un turpinās stabili pieaugt gadu no gada, lai arī mūsu valsts varētu ne vien lepoties ar kāpjošiem makroekonomiskiem rādītājiem, bet arī katrs iedzīvotājs pēc iespējas ātrāk sajustu sava, savas ģimenes un sev apkārtējo cilvēku labklājības pieaugumu. Zinātnei Latvijā svarīgs ir gan valsts atbalsts, gan Eiropas Savienības sniegtās iespējas, gan visplašākā starptautiskā sadarbība kopēju projektu realizēšanā,” pauž prezidente. 
“Nozīmīgs aspekts labklājības veicināšanā ir arī izglītības sistēmas elastīga piemērošanās mūsdienu pasaulei un darba tirgum. Arī Latvijas nākotni es saskatu zinošos, izglītotos un uzņēmīgos cilvēkos. Taču šis resurss nedz valstij, nedz atsevišķam cilvēkam nav iegūstams vienkārši, tas ir rūpīgi audzējams un kopjams gadu no gada, gadu desmitiem. Veidojot savu nākotni, skolēni, studenti, zinātnes ļaudis, Jūs veidojat arī rītdienas Latviju. Jo zinošāki un varošāki būsiet Jūs, jo plaukstošāka būs arī Latvija. Skolotājiem es vēlu ne vien iespējas un interesi nepārtraukti papildināt savas zināšanas un mīlēt savu mācību priekšmetu, bet arī būt ieinteresētam savu skolēnu izaugsmē,” teikts Vīķes – Freibergas apsveikumā. 
Prezidente aicina laist pasaulē bērnus 
LETA    09/01/05     Latvijas valstij ir vajadzīgi pilsoņi, īpaši bērni, tāpēc Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga aicina visus jaunos cilvēkus laist pasaulē pēcnācējus.
Prezidente šodien piedalījās Jaunmārupes sākumskolas atklāšanā, kas svinīgā gaisotnē pulcēja skolas mazos audzēkņus un viņu vecākus.
Vīķe-Freiberga atzina, ka Latvijā ir pārāk zema dzimstība, demogrāfiskie rādītāji nav pārāk iepriecinoši, tomēr viņa cer, ka šis gads būs tas, kad demogrāfiskās līknes "mēs varēsim vilkt pretējā virzienā".
Jaunajiem cilvēkiem nevajadzētu vilcināties to apstākļu dēļ, kas varētu viņus kavēt dibināt ģimenes, uzskata prezidente.
"Nekad Latvijas vēsturē mums apstākļi nav bijuši tik labvēlīgi," viņa sacīja. "Protams, ka ir grūtības, protams, ka ir nedrošība, tāda ir vienmēr, bet nopietnu draudu patlaban mums nav."
"Ir skumji, ja tauta izmirst un ja pietrūkst iedzīvotāju, lai veiktu visas tās funkcijas, kas neatkarīgā valstī ir nepieciešamas," atzina Vīķe-Freiberga. Viņa pateicās vecākiem, kam "ir bērniņi, ko skolā sūtīt".
Uzrunājot mazos skolas audzēkņus un viņu vecākus, prezidente sacīja, ka skolas atklāšanas brīdis būs vēsturisks - gan Latvijai, gan katram no audzēkņiem, kas uzsāks mācības.
"Tās mazās kājiņas, kas drīz dosies pāri šim slieksnim, pirmo reizi būs skolā, pirmo reizi tā īsti prom no vecākiem, un dažiem no viņiem, kas ir pirmskolā, pat varbūt īsti nav šobrīd skaidrs, kas ar viņiem šeit notiks," sacīja Vīķe-Freiberga.
Prezidente, vēlot bērniem drošību skolā, aicināja vecākos bērnus nedarīt pāri mazākajiem.
"Atcerieties bērni - ir tie, kas par jums ir mazāki un ko varbūt gribas kādreiz kaitināt, bet ir arī tādi vienmēr, kas būs par jums lielāki un stiprāki," sacīja prezidente. "Nedariet nekad citam to, ko negribētu, ka jums kāds dara," viņa uzsvēra.
Jaunmārupes sākumskola ir Latvijā pirmā tikai ar pašvaldības līdzekļiem pilnībā no jauna uzceltā skola, kas atvērta pēc neatkarības atjaunošanas. Izglītības iestādē apvienota pirmskola ar sākumskolu. Plašajās, labiekārtotajās telpās ir izvietots arī sporta komplekss, peldbaseins un sauna.
Apskatot ēku, prezidente atzina, ka bērni, kas tajā mācīsies, var būt laimīgi par iespēju to darīt tik jaukās telpās.
"Es novēlu visiem bērniem, kam būs šī izcilā privilēģija savas skolas gaitas sākt un turpināt šeit, pilnīgi jaunā, svaigā, modernā vidē, lai katra viņu skolas diena viņiem būtu atklājumiem pilna, gandarījuma pilna un lai skolā viņi iegūtu sev draugus un biedrus, kurus viņi atcerēsies visu mūžu," sacīja prezidente.
Jaunā sākumskola plānota sešām pirmsskolas izglītības grupām, kopskaitā ap 300 bērniem.
Ēku projektēja "Skonto būve", bet skolu uzcēla "Kalnozols celtniecība". Kopējās celtniecības izmaksas ir 2,6 miljoni latu, ko sedza Mārupes pašvaldība.
Atklājot skolu, prezidente svinīgi pārgrieza lentu, sakot: "Novēlu visiem, kas staigās pār šo slieksni, būt laimīgiem un pārliecinātiem, ka viņi būs sekmīgi, lai ko arī darītu."
Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Māris Kučinskis (TP) izteica gandarījumu par pašvaldības uzņēmību, īstenojot šādu vērienīgu projektu, kas sniegs nozīmīgu ieguldījumu visa pagasta attīstībā.
Jaunmārupes skolu viņš nosauca par paraugu citiem. Kučinskis skolas direktorei Ivetai Timulei uzdāvināja etnogrāfisku saules gaismas simbolu ar novēlējumu, lai skolā nekad nepietrūkst ne saules, ne prāta gaismas.
Pēc Timules teiktā, skola ir vieta, kur jaunieši pirmo reizi uzņemas atbildību. "Šeit jūs uzņemsities atbildību, varbūt kļūdīsities, taču no savām kļūdām mācīsities un ar laiku kļūsiet patstāvīgi," sacīja Timule.
Viņa uzsvēra, ka katram jaunietim un bērnam ir vienreizējas spējas - viņas vadītajā skolā vienmēr būs skolotāji, kas palīdzēs šīs spējas atrast un attīstīt. 

Kultūrā...

Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  08/26/05    
- Izglītojoši koncerti skolu jaunatnei. Arī 2005./2006. gada sezonā kinoteātrī Rīga Latvijas Koncertdirekcija piedāvā jaunu izglītojošo koncertu ciklu skolu jaunatnei Atzītā Eiropa. Tie ir abonementu koncerti skolēniem no 1. līdz 12. klasei. Katrai vecuma grupai (1.–4. klases; 5., 6. klases; 7.–9. klases un 10.–12. klases) ir savs tematiskais piedāvājums. Aizvadītajā mācību gadā skolēniem tika piedāvāta tikai latviešu mūzika, taču šajā sezonā gaidāma došanās tālākos muzikālajos ceļos, iepazīstot Eiropas mākslu un mūziku. Koncertu māksliniecisko kvalitāti nodrošinās Latvijas labāko mūziķu un kolektīvu piedalīšanās.
- Aicinājums kultūras menedžeriem. Līdz 20. septembrim pagarināts pieteikšanās termiņš kultūras menedžeru stažēšanās programmai Tuvāki kaimiņi. Ziemeļu Ministru padomes birojs Latvijā aicina kultūras menedžerus izmantot iespēju iepazīties ar Ziemeļvalstīs notiekošajiem kultūras procesiem un informē, ka, piesakoties programmai, nav obligāti jāpievieno apstiprinājums no izvēlētās prakses vietas. Paredzēts, ka prakse viena mēneša garumā varētu notikt laika posmā no šā gada oktobra līdz 2006. gada maijam.
Līvija Dūmiņa,  NRA  08/30/05
- Vēstures muzejam jauns nosaukums. No šā gada 1. septembra Latvijas Vēstures muzejam tiks mainīts nosaukums, un turpmāk Pils laukumā 3 trešajā stāvā apmeklētājus gaidīs Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. 
- Garīgās mūzikas festivāls Eiroradio tiešraidē. Latvijas Radio sadarbībā ar valsts akadēmisko kori Latvija Eiroradio dalībvalstīm piedāvās trīs koncertu tiešraides no 8. starptautiskā ggarīgās mūzikas festivāla. Vēlmi pārraidīt garīgās mūzikas festivāla koncertus izteikušas 12 valstu raidstacijas. Pirmo Eiroradio auditorija dzirdēs 31. augusta koncertu ar gruzīnu garīgās mūzikas programmu, tad 3. septembra koncertu ar Arvo Perta mūziku un Imanta Zemzara Mazo pasiju, kā arī 8. starptautiskā garīgās mūzikas festivāla noslēguma koncertu ar Pučīni un Bernsteina mūziku. 
- Rudens kamermūzikas dienas. Septembrī un oktobrī Latvijas Koncertdirekcija rīko Rudens kamermūzikas dienas, kas notiks Rīgā, Ogrē, Viesītē, Jelgavā, Valmierā un citās Latvijas vietās. Atklāšanas koncertā 7. septembrī Ogres novada Kultūras centrā piedalīsies Dita Krenberga, Ingus Pētersons un Rīgas Kamermūziķu stīgu kvartets.Viktors Avotiņš, Līvija Dūmiņa, Ita Cērmane,  NRA  08/30/05     
- Čaks teiks paldies. Tūlīt ķerieties klāt Aleksandra Čaka balvas nominantu izvirzīšanai. Kultūras institūcijas, sabiedriskās organizācijas, redakcijas un citi, kam padomā kāds izcils ar šo balvu saistāms darbs, var iesniegt pieteikumus par saviem kandidātiem divās nominācijās: par mākslinieciski augstvērtīgu, novatorisku Rīgas interpretējumu literatūrā, mūzikā, filmu, teātra vai vizuālajā mākslā; par nozīmīgu veikumu Aleksandra Čaka daiļrades izpētē, popularizēšanā vai tulkošanā. Pieteikumi jāiesniedz līdz šā gada 1. oktobrim Aleksandra Čaka muzejā Rīgā, Lāčplēša ielā 48/50 – 14 (LV-1011). Turpat vai arī pa tālruni 7285336 meklējamas sīkākas ziņas par balvas nolikumu un atbildes uz citiem ar balvu saistītiem jautājumiem. Balvas dibinātāji – Rīgas dome un Aleksandra Čaka biedrība – izveidos žūriju, un, kad tā būs savu padarījusi, tad Čaka dzimšanas dienā, 27. oktobrī, izredzētie saņems Andra Vārpas veidotu statueti un kādu daļu (atkarībā no izredzēto skaita) no 1500 latu vērtā balvas fonda.
Pirmo reizi balva tika pasniegta 2001. gadā – Čaka simtajā dzimšanas dienā. To saņēma dzejnieks Jānis Rokpelnis, aktieris Imants Skrastiņš un Čaka pētnieks Valdis Rūmnieks. Pēc diviem gadiem par balvas laureātiem kļuva dzejnieks Uldis Bērziņš, fotomāksliniece Māra Brašmane un Čaka memoriālā dzīvokļa direktore Andra Konste. Nu atkal pagājuši divi gadi, un Čaks varētu gribēt zināt, vai kāds te darbos vēl mīlējis Rīgu un atcerējies viņu pašu. Tiem tad viņš savā dzimšanas dienā pasacītu paldies.
- Muzikālā otrdiena. Šodien pulksten 18 J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas ciklā Muzikālās otrdienas Rīgas Sv. Pētera baznīcā notiek koncerts. Piedalās dziedātāja Solveiga Raja un pianists Valdis Jancis. 
- Jelgavas kultūras centrā jauns koncertflīģelis. Šodien pulksten 18 Jelgavas kultūras centrā jaunā koncertflīģeļa atklāšanas koncerts. Piedalās Maija Kovaļevska (soprāns), Pēteris Plaudis (klavieres), Guntars Beitāns (vijole), Ivars Bezprozvanovs (čells). 
- Ērģeļmūzikas četrinieks Liepājā. No 8. līdz 11. septembrim Liepājā notiks jau 4. starptautiskais ērģeļmūzikas festivāls. Četrās dienās četros koncertos piedalīsies četri ērģelnieki no Latvijas, Vācijas un Zviedrijas. Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem koncerti notiks ne tikai Liepājas Svētās Trīsvienības baznīcā, bet arī netālajā Svētās Annas baznīcā. Festivāla koncertu programmā būs ērģeļmūzikas klasika, sākot ar Baha darbiem un franču ērģeļmūzikas zelta fondu līdz pat 20. gadsimta ekstravagancēm – Džona Keidža, Ģērģa Ligeti, Mauricio Kagela kompozīcijām, ko no Zviedrijas solījies atvest Hanss Ūle Eriksons. Īpašs piedāvājums paredzēts arī džeza cienītājiem – ērģelniece no Vācijas Barbara Dennerleina piedāvās programmu Garīgie mirkļi. Latviju pārstāvēs ērģelniece Vita Kalnciema un festivāla mākslinieciskais vadītājs Lotars Džeriņš. 
Par festivāla tradīciju kļuvusi daudzo viesmūziķu – instrumentālistu, vokālistu, diriģentu, koru – piedalīšanās koncertos. Šogad tie būs Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris, Liepājas simfoniskais orķestris un perkusionists Normunds Everts.Līvija Dūmiņa,  NRA  08/31/05
- Baltijas pērles jaunumi. Nedēļu pirms starptautiskā kinoaktieru festivāla Baltijas pērle sākuma kļuvis zināms, ka programmā iekļautās filmas turpina gūt atzinību. Galveno balvu geju un lezbiešu festivālā ieguvusi kanādiešu režisora un scenārista Jana Ikbala Rašida romantiskā komēdija Rozā pieskāriens. Filmas sižets izskaidro filmas dalību šajā festivālā – aktieris Džimijs Maistrijs atveido jaunu geju, kurš dzīvo Londonā un katru nakti sapnī redz Holivudas zelta laikmeta zvaigzni un trilleru meistara Alfrēda Hičkoka aktieri Keriju Grāntu. Kaut arī puisim ir interesanta dzīve un daudz draugu, vislabprātāk viņš pavada laiku sapņojot un satiekoties ar jau pieminēto kino leģendu. Filma Rozā pieskāriens pirmizrādi piedzīvoja Sandensas kinofestivālā, bet tās lielākā zvaigzne – Kails Maklahlens – Latvijas skatītājiem labi pazīstams no sadarbības ar kinomistiķi Deividu Linču, kā arī piedalīšanās kulta seriālā Sekss un lielpilsēta.
- Pagājušonedēļ starptautiskā profesionālo kinokritiķu asociācija FIPRESCI par labāko 2005. gada filmu atzinusi festivāla Baltijas pērle programmā iekļauto Kim Ki Duka filmu Golfa nūja.
Līvija Dūmiņa,  NRA  09/01/05   
- Aukstuma pote. Vasaras sākumā režisore Gaļina Poliščuka sarunā ar Neatkarīgo paziņoja, ka aiziet no Nacionālā teātra un dibinās savu teātri. Ilgi nebija jāgaida un tapusi zināma jaunā koncepcija – teātris zem kailām debesīm kā atvērta un pētnieciska spēles pasaule, teātra observatorija. Pirmā izrāde Aukstuma potes notiks 11. septembrī multimediālā centra Sapņu fabrika pagalmā. Tā tapusi pēc Ingas Ābeles lugas Jasmīns motīviem un ir Gaļinas Poliščukas iestudētās Rīgas Krievu drāmas teātra tāda paša nosaukuma izrādes atjaunota un latviešu valodā iestudēta versija. Tajā piedalīsies Teātra observatorijas aktieri I. Misāne, J. Skanis, A. Bulis un A. Krūzkops, kā arī konkrēti šim projektam pieaicinātie aktieri.
Kolektīvā grāmatas lasīšana jeb tautu draudzība akmeņogļu fabrikā 
Normunds Naumanis Gladbekā, Vācijā,   Diena  08/27/05    Trijās valodās — vācu, latviešu un krievu — desmit vakarus Vācijā notiks Alvja Hermaņa iestudētā Kolektīvā grāmatas lasīšana ar iztēles palīdzību Gladbekā. Iestudējumā Jaunā Rīgas teātra 14 aktieri spēlē kopā ar 10 kolēģiem no Šveices, Austrijas un Vācijas. Tā pirmizrāde notika piektdienas vakarā. Tas ir viens no vērienīgākajiem šā gada Rūras triennāles starptautiskās sadarbības projektiem: četru stundu garās izrādes — instalācijas, ko A.Hermanis veidojis kopā ar mākslinieci Moniku Pormali, budžets ir 1,2 miljoni eiro (Ls 840 000). Teātris no Latvijas pirmo reizi piedalās Eiropas teātru dzīvē tik nozīmīgā pasākumā kā līdzvērtīgs sadarbības partneris ar Frankfurtes pilsētas teātri un Rūras triennāli.
Izrādi spēlēs Gladbekas akmeņogļu ieguves fabrikā — iespaidīgā 1909.gadā būvētā, tagad pamestā jūgendstila ēkā Zeche Zweckel Maschinenhalle (līdzīga VEF centrālajai ēkai, tikai tumšsarkana). Tajā apdzīvota 130 x 40 metru telpa, kurā izkārtota gigantisku fotogrāfiju izstāde — scenogrāfijas sastāvdaļa. Spēles telpu no grīdas līdz griestiem ieskauj triju valstu karogi. 
Pirmizrādi piektdien, tāpat kā Frankfurtē, skatījās autors Vladimirs Sorokins, kurš Dienai pasmaidīja, ka neesot politiķis un prognozes par izrādi pirms tās noskatīšanās nesniegs. A.Hermanis saka: "Kopš 1995.gadā Operā Uguns un nakts pirmizrādes laikā paziņoja par paslēpto bumbu, es vairs pirmizrādēs neuztraucos. Šai "zobārstu" publikai (Vācijas TV kanāli, kritiķi, daudzu teātru vadības — aut.), protams, izrādi spēlēt ir grūti. Īstās izrādes sāksies rīt. Aktieri, kā jau īpaša suga, saostījās jau pirmajā naktī. Tautu draudzība ir notikusi."

Citādā ziņā...
Latvijā atrod retu sēniLETA  08/30/05    Pagājušā nedēļā Latvijā pēc gandrīz 45 gadu pārtraukuma atrasta reta sēne - bārkstainā mušmire. 
Sēni 24.augustā Ikšķiles parkā atrada Latvijas Dabas muzeja darbiniece Ija Degtere, informē muzejs. 
Iepriekš šī sēne Latvijā bija atrasta 1951. un 1961.gadā. 
Dabas muzeja speciālisti atzīst, ka atradums ir unikāls, jo sēne gandrīz pretendēja uz ierakstīšanu Sarkanās grāmatas izzudušo sugu kategorijā, kur sugas ieraksta tad, ja tās nav atrastas ilgāk nekā 50 gadus. 
Bārkstainā mušmire aug no jūlija līdz septembrim lapu koku un jauktos mežos. Sēnes cepurīte ir 10 līdz 18 centimetrus plata. Tā ir bālgana un vēlāk kļūst netīri okerdzeltena. Sākumā sēnes cepurīte ir pārklāta ar pelēcīgu miltaini vatainu līdz vataini tūbainu plīvuru. Sēnes mīkstums ir balts, maigs un ar nepatīkamu garšu. Tas ātri bojājas. Sēne sākumā ir bez smaržas, taču vēlāk parādās nepatīkama zivju smaka. 
Sēnes kātiņš ir 14 līdz 20 centimetrus augsts, balts un pie pamata mazliet iepelēks, vecumā un iespiedumu vietās tas brūnē. Kātiņš ir klāts bālganām, izzūdošām pārslām. 
Bārkstainā mušmire atšķirībā no daudzām citām mušmiru kārtas sēnēm nav indīga, tomēr ēšanai nav ieteicama. 
Fanu klubs Sarauj, Latvija plāno boikotēt pasaules hokeja čempionātu Rīgā 
Deniss Kolosovs,  Diena  09/01/05    Protestējot pret biļešu dārdzību, vairākums līdzjutēju kluba Sarauj, Latvija biedru plāno boikotēt pasaules čempionātu hokejā, kas 2006.gada maijā norisināsies Rīgā. Fani saka, ka par to naudu, kas Rīgā būs jātērē tikai biļetēm, pat ārzemēs varēja ne tikai tikt uz maču, bet arī paēst un aiziet kādā ekskursijā.
Biļetes uz pasaules čempionāta spēlēm, kuru tirdzniecība sāksies sestdien, pārdos paketēs. Līdz ar to, ja gribēsiet iegādāties biļetes, piemēram, uz Latvijas un Čehijas starta maču, būs jāpērk biļete arī uz tās dienas otro spēli — starp Somiju un Slovēniju. Tiem faniem, kuri gribēs vērot visas trīs priekšsacīkšu spēles ar mūsu komandas piedalīšanos, būs jāšķiras no 114—174 latiem. Ietaupīt varēs tie, kuri gatavi par 5 latiem vērot sacensības stāvus, bet tādu vietu ir tikai 900 uz katru spēli. 
Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem līdzjutēju klubs Sarauj, Latvija, kas atkarībā no sacensību līmeņa apvieno no 30 līdz 300 fanu, šogad pat nav iesniedzis kolektīvo pieteikumu biļešu iegādei. Tās esot pārāk dārgas, jo iepriekšējos čempionātos Čehijā un Austrijā pat spēles dienā tās varēja dabūt par 15—20 latiem. 
"To var nosaukt par boikotu, un tāds ir kluba biedru vairākuma viedoklis. Biļetes mēs nepirksim, bet sestdien agri no rīta brauksim uz Tallinu, fanot par futbola izlasi," Dienai paziņoja Sarauj, Latvija prezidents Juris Mednis. "Čempionātu apmeklēs tikai bagātie cilvēki, un trokšņa tribīnēs būs daudz mazāk, nekā ierasts," saka kluba pārstāvis Rolands.

Pūš rudenīgi 
vēji, ik pa laikam pamatīgi 
nolīst, taču tomēr baudam saulainu un 
jauku atvasaru. Dienā gaisa temperatūra 
ir ap +18oC, bet naktīs gan jau tiek solītas 
pirmās salnas...   Dārzos raža tikpat kā jau 
novākta, tāpēc tagad vairāk laika var vel-
tīt sēņošanai. ...Vai arī pastaigai gar 
jūras malu, priecājoties par 
lielajiem viļņiem...
 
Anda Jansone
trešdien, 2005. g. 31. augustā