K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 
Nr. 408:  2005. g. 14. - 22. augusts

Eiropā un citur pasaulē...

Krievija parādā miljardus
Latvijas Avīze  08/16/05    Žurnālisti Elmārs Barkāns un Dace Balode žurnālā "Nedēļa" pauž uzskatu, ka PSRS okupācijas zaudējumu aprēķināšanai izveidotā komisija nepelnīti nenovērtē 1990. gadā izdoto pētījumu "Kas kuram parādā?", kur izmantota ļoti korekta metodoloģija un pēc kuras PSRS nodarītos zaudējumus jau aprēķinājusi Lietuva.
"Savulaik gandrīz pirms gadsimta mūsu austrumu kaimiņš gan sadūšojās atzīt, ka Latvijai nodarīts pamatīgs kaitējums, un pat kusli centās izmaksāt kompensācijas, jo 1920. gadā noslēgtais Latvijas–Krievijas miera līgums paralēli konstatēja, ka Pirmā pasaules kara laikā Krievija Latvijai nodarījusi kaitējumu 328 miljonu zelta rubļu vērtībā, un divdesmitajos gados PSRS šo parādu kaut kā centās deldēt. (..) Tā kā nav īstenoti 1920. gada Latvijas–Krievijas miera līguma nosacījumi, teorētiski var uzskatīt, ka starp mūsu valstīm vēl joprojām pastāv karastāvoklis," raksta žurnālisti.
Tik lielas pūles, kā izskatās pašlaik, gan latviešu pusei nebūtu vajadzīgas, jo velosipēds jau sen izgudrots, tikai no atvilktnēm jāizvelkot apputējušas dokumentu mapes. Šie dokumenti ir tapuši vēl PSRS okupācijas laikā – 1990. gada sākumā, taču pētījumi veikti neatkarīgi un tiem ir liela uzticamības pakāpe.
Interesanti, ka eksistē ne tikai Modra Šmuldera pētījums. Pirmo tāda veida pētījumu tika veikuši Latvijas Tautas frontes aktīvisti – ekonomisko zinātņu doktors Andris Burtnieks un matemātiķis programmētājs Romans Vitkovskis. Nacionālās atmodas pacēlumā viņi, neviena nemudināti, nolēma aprēķināt, cik liela ir Krievijas jeb PSRS materiālā atbildība par okupācijas izraisītajām
sekām.
A. Burtnieks stāsta: "Mēs vēlējāmies nevis uzskaitīt visus sīkumus, bet šim uzdevumam pieiet no cita viedokļa. Pirms Otrā pasaules kara Latvijas tautsaimniecība bija vienā līmenī ar Dāniju un Somiju. Ja nebūtu okupācijas, tad teorētiski 1990. gadā mūsu ekonomiskajam līmenim vajadzētu būt vienādam ar šīm ziemeļvalstīm. Mēs toreiz sarēķinājām, cik vajadzētu investēt Latvijas ekonomikā, lai sasniegtu Somijas līmeni. 90. gados Latvijas attīstības līmenis bija vismaz piecas reizes zemāks nekā Somijā. Par aprēķinu pamatu ņēmām vispārzināmus datus, kas bija publicēti statistikas gadagrāmatās. Konstatējām, ka zaudējumi vai nesagaidītā peļņa jeb ienākums, kā saka biznesmeņi, ir apmēram 73 miljardi rubļu."
Savukārt daudz pieminētajā pētījumā M. Šmulders, veicot pedantiskus aprēķinus, secinājis, ka Krievija jeb PSRS okupācijas laikā Latvijai nodarījusi 104,1 miljardu rubļu lielu zaudējumu (apmēram 17,3 miljardi ASV dolāru). Pētījumā norādīts, ka 39,5 miljardi rubļu Latvijai būtu vajadzīgi, lai sasniegtu Somijas līmeni. A. Burtnieka un R. Vitkovska aprēķini liecināja, ka šim mērķim būtu nepieciešami 73 miljardi rubļu. Šajā gadījumā varētu strīdēties, pēc kāda kursa konkrētajā laikā tika aprēķināti zaudējumi, jo 1990. gadā ASV dolāra kurss attiecībā pret rubli piedzīvoja lielas pārmaiņas – no 6,1 līdz 5,4 rubļiem par dolāru. Tāpat M. Šmulders analizējis vairākus faktorus, ko viņa kolēģi A. Burtnieks un R. Vitkovskis nebija ņēmuši vērā. Pētījumā teikts, ka 14,8 miljardus rubļu Latvijas iedzīvotāji zaudēja piespiedu nacionalizācijas procesā, bet 26,3 miljardu vērtībā no Latvijas neatgriezeniski, bez atlīdzības uz PSRS teritoriju izveda dažādu veidu produkciju. Dzīvā spēka zaudējumi (izvestie, deportētie) novērtēti 10,5 miljardu rubļu vērtībā.
Jāteic, ka M. Šmuldera pētījums veikts skrupulozi, nevis balstoties tikai uz statistikas gadagrāmatās atrodamiem salīdzinošiem skaitļiem, kā tas ir gadījumā ar A. Burtnieka un R. Vitkovska veiktajiem Arheologi apmierināti ar atradumiem aprēķiniem.

Lembergs aicina izvest karavīrus no Irākas
Latvijas Avīze  08/16/05    Ventspils pilsētas domes priekšsēdētājs Aivars Lembergs Valsts prezidentei Vairai Vīķei‑Freibergai kā Nacionālās drošības padomes priekšsēdētājai gatavo vēstuli ar aicinājumu izvest Latvijas karaspēku no Irākas.
"Irākā ir ievēlēts parlaments, izveidota valdība un Latvijai kā okupācijas valstij tur uzturēties ir nepareizi, es to saistu ar iespējamiem terorisma draudiem Latvijai, it īpaši Ventspilij. Notikumi liecina, ka ne Amerikas Savienotās Valstis, ne Lielbritānija, ne Spānija, ne citas valstis nespēj pašas sevi aizsargāt pret terorismu, un kā tad viņi aizsargās mūs?" pauda A. Lembergs. Viņaprāt Latvija ir parādījusi savu gatavību ziedoties sabiedroto interesēm, taču pašlaik šī misija ir veikta. Un tas vēl esot diskutējams jautājums, vai Irākā ir kļuvis drošāk un demokrātiskāk.
Vēstulē prezidentei Ventspils mērs lūgs informēt pašvaldību, kādas praktiskas darbības ir veiktas, lai pasargātu ventspilniekus no teroristu uzbrukumiem. "Es lūdzu, lai Ventspils pilsētas dome tiktu informēta, kādi konkrēti pasākumi ir veikti, lai aizsargātu Ventspils iedzīvotājus no teroristu uzbrukumiem no jūras, sauszemes un gaisa. Lai mēs zinātu, vai Ventspilī varam justies droši,"
žurnālistiem teica Ventspils pašvaldības vadītājs.
Ja Latvijā notiks terora akts, morāla, tiesiskā un politiskā atbildība par to būs jāuzņemas politiķiem, kuri pieņēma lēmumu par karavīru nosūtīš anu uz Irāku, uzskata Ventspils mērs.

Latvijas iedzīvotāji ārvalstīs vēlas strādāt mazkvalificētus darbusLETA  08/17/05    Lielākā daļa cilvēku, kas vēlas atrast darbu ārvalstīs, meklē mazkvalificētu darbu vai darbu lauksaimniecībā, liecina Eiropas nodarbinātības dienestu tīkla EURES apkopotā informācija. 
Gada laikā kopš Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā EURES darbinieki konsultējuši 6483 cilvēkus par iespējām strādāt Eiropas ekonomikas zonas valstīs, liecina Nodarbinātības valsts aģentūras (NVA) apkopotā informācija par laika posmu no 2004.gada maija līdz šā gada 1.maijam. 
27,6% vēlējušies strādāt mazkvalificētu darbu, 27,2% gribējuši strādāt lauksaimniecības jomā, 13,8% - viesnīcu un restorānu jomā, 9,5% - būvniecības jomā, bet 4,7% vēlējušies strādāt par iekārtu un mašīnu operatoriem. 
Gada laikā par iespējām strādāt ārzemēs konsultēti arī 123 medicīnas darbinieki, 48 izglītības darbinieki, 25 vadītāji un menedžeri, kā arī 63 inženieri, tehnologi un programmētāji. 
41,5% interesējušies par iespēju strādāt Lielbritānijā, 29,6% - Īrijā, 5,8% - Vācijā, 4,2% - Zviedrijā, bet 2,7% - Dānijā. Lielākā daļa jeb 55,5% interesentu ir vecumā no 25 līdz 45 gadiem, 24,7% - vecumā līdz 25 gadiem, bet 19,7% - vecāki par 45 gadiem. 
Vismazākā interese par darbu ārvalstīs bijusi Rīgas reģiona iedzīvotājiem, jo šajā reģionā ir zemāks bezdarba līmenis, vairāk darba vietu, kā arī augstāks atalgojums nekā pārējā Latvijā, šodien žurnālistiem sacīja NVA Starptautisko attiecību departamenta direktore Guntra Zariņa. 
EURES konsultanti darba meklētājus konsultē Rīgas, Liepājas, Cēsu un Daugavpils NVA filiālēs. Konsultanti palīdz atrast informāciju par iespējām strādāt ārvalstīs, bet nenodrošina ar konkrētu darba vietu.

Valdībās un partijās...

Rēzeknē otrreiz ies vēlēt vietējo varu
Daiga Kalniņa,  NRA  08/15/05    20. augustā gaidāmās Rēzeknes domes atkārtotās vēlēšanas būs īpašas, uzskata rēzeknieši. 
Kopš 10. augusta Rēzeknē atvērti 13 vēlēšanu iecirkņi. Vēlēšanās piedalās 13 politisko partiju un apvienību deputātu kandidātu saraksti. Turklāt domē jāievēl 13 deputāti, uz kuru vietām pretendē 191 kandidāts.
12. marta Rēzeknes domes vēlēšanu rezultātus Administratīvā rajona tiesa ar lēmumu atcēla, jo pilsētā bija masveida vēlētāju brīvas izvēles ietekmēšana un vēlētāju balsu uzpirkšana. Lai nepieļautu atkārtošanos, 20. augustā vēlēšanu norisi īpaši uzraudzīs Valsts policijas, Drošības policijas, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja darbinieki, Neatkarīgo informē Rēzeknes pilsētas vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs, Rēzeknes domes izpilddirektors Raimonds Aļehno. Arī pilsētas un iecirkņu vēlēšanu komisijas darīšot visu iespējamo, lai vēlēšanu norisē nepieļautu likumpārkāpumus. 
Uz to zvanot, pilsētnieki varēs informēt par vēlētāju iespaidošanu, ja tas notiks.
12. marta Rēzeknes domes vēlēšanām tika pieteikti 14 politisko partiju un apvienību deputātu kandidātu saraksti, bet 20. augustā gaidāmajām atkārtotajām vēlēšanām pieteikti par vienu mazāk – 13 kandidātu saraksti. To vidū ir apvienotie saraksti: politiskā patriotiskā apvienība Dzimtene, kas brāļojas ar Latvijas sociālistisko partiju, saraksta galvgalī izvirzot SIA Poligrāfserviss ražošanas direktori Dagmāru Abramovu, kā arī centriskās partijas Latvijas Zemnieku savienība un savienības Latvijas ceļš apvienība, kuras sarakstā pirmais minēts valsts a/s Latvijas valsts meži Ziemeļlatgales mežsaimniecības izpilddirektors Viktors Reblis. Uz Rēzeknes politiskā laukuma vairs nemana partijas Latgales gaisma vārdu, toties parādījušies jauni spēlētāji – partija Rēzeknes jaunsaimnieks, kurā apvienojušies uzņēmēji ar SIA Laura S direktori Ilonu Īristi priekšgalā.
Rēzekniešu izvēlei savus sarakstus nodevusi arī politisko organizāciju apvienība PCTVL ar Rēzeknes domes juriskonsultu Valēriju Petrovu priekšgalā, Tautas saskaņas partija ar līderi Rēzeknes pašvaldības SIA Komunāls-R valdes priekšsēdētāju Jāni Tutinu, partija Mūsu Latvijai ar saraksta līderi SIA TANAL direktoru Anatoliju Pušņakovu, Tautas partija, ar pirmo numuru startējot Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras nodaļas vadītājam Jurim Guntim Vjaksem, apvienība Tēvzemei un Brīvībai/LNNK, kā pirmo minot SIA Rēzeknes ūdens valdes priekšsēdētāju Gunāru Spradzenko, Jaunais centrs ar SIA Latgales namu apsaimniekotājs rīkotājdirektoru Ilmāru Ostrovski galvgalī, Jaunais laiks ar līderi SIA Kalēji valdes priekšsēdētāju Gunti Piteronoku, Latvijas sociāldemokrātiskā strādnieku partija ar pašreizējo Rēzeknes mēru Juri Začestu vadībā, Latvijas pirmā partija ar pilsētas mēra vietnieku Jāni Juknu priekšgalā un partija Savienība "Latgales sirds", kuras sarakstā ar pirmo numuru minēts Centrālās Latgales attīstības fonda Jaunā iniciatīva prezidents Ernests Jurkāns.
Apmēram 90 procentu pašreizējo deputātu kandidātu jau piedalījās marta vēlēšanu ģenerālmēģinājumā un cer uz veiksmi gaidāmajā augusta vēlēšanu izrādē. Kandidātu vidū ir daudz pilsētā pazīstamu cilvēku, un, atminoties 1997. gada un 2001. gada pašvaldību vēlēšanas, šoreiz kandidē salīdzinoši vairāk vietējo uzņēmēju, kas to dara pirmo reizi.
R. Oļehno pašreizējo priekšvēlēšanu kampaņu Rēzeknē vērtē kā klusāku, korektāku, ar atšķirīgiem akcentiem. Priekšvēlēšanu maratona laikā pirms 12. marta galvenā tēma, ko izvirzīja teju visas partijas, bija esošās domes kritizēšana par a/s Rēzeknes siltumtīkli nodošanu nomā privātai struktūrai. Pašlaik šis jautājums nav aktuāls, jo pilsētas dome siltumtīklu uzņēmumu nodevusi uz 30 gadiem nomā privātsabiedrībai Latgales enerģija, kas pārņem gan siltuma ražošanu, gan visas uzņēmuma parādu saistības – vairāk nekā trīs miljoni latu. Tāpat nomnieks apņēmies veikt visu nepieciešamo, lai sāktu jauno apkures sezonu ar gāzi, un tas prasījis ap 780 000 latu lielus ieguldījumus. Ņemot vērā, ka iedzīvotāju parāds par siltumu sasniedz 800 000 latu, pašvaldība minētos ieguldījumus nevarētu veikt.
Pilsētā izmainījies priekšvēlēšanu fons. Martā bija milzīgs birums publikāciju presē un partiju drukāto reklāmu, bet tagad dominē visdažādāko masu pasākumu rīkošana, sākot ar sporta sacensībām un beidzot ar lielajiem koncertiem. Partijas ļoti aktīvi izmanto vietējo radio, diskusijas reģionālajā televīzijā, lai meklētu papildu iespējas un vasaras specifikai atbilstošu veidu pievērst sev uzmanību. Uzkrītoši mazāk pilsētas ielās redz drukātās reklāmas. Kampaņā visaktīvākie ir Jaunais laiks, Tautas partija un Tautas saskaņas partija. Latvijas Pirmā partija, kā arī deputātu kandidāts no JL saraksta a/s Rēzeknes autobusu parks vadītājs Vasilijs Smuļs maznodrošinātajiem un pensionāriem organizē bezmaksas braucienus uz Aglonas svētkiem. TP rīko strītbola pasākumu, Jaunais laiks – svētkus visai ģimenei, Tautas saskaņas partija – bezmaksas koncertus.
Gaidāmo vēlētāju aktivitāti R. Oļehno nemēģināja prognozēt. Marta vēlēšanās novēlēja 61 procents balsstiesīgo, bet šoreiz varot būt ap 50 procentiem. Saskaņā ar 9. augusta Iedzīvotāju reģistra datiem balsstiesības Rēzeknes pilsētas domes atkārtotās vēlēšanās Rēzeknē bija 26 315 pilsoņiem. Martā novēlēja ap 15 000 vēlētāju. 
"Vai iešu vēlēt, vēl domāju, bet vīrs neies, jo iepriekš cilvēku uzticība tika pievilta. Viņš uzskata, ka cilvēkam jāiet vēlēt vienu reizi, bet to rīkotājiem jānodrošina, lai vēlēšanas notiktu godīgi," teica rēzekniete Olga, kas priekšvēlēšanu kampaņu jūt presē, kā arī pasākumos. Gados vecākā Ņina vēlēt noteikti ies. "Tik daudz gadu te dzīvoju, man Rēzeknes liktenis nav vienaldzīgs. Tikai to, par kuru sarakstu balsot, izvēlēties grūti, jo nav izteikta līdera."

Kalvītis: Liela iespēja, ka nākamais NATO sammits notiks Rīgā 
LETA  08/15/05    Latvijai ir ļoti lielas iespējas iegūt tiesības 2006.gadā Rīgā rīkot nākamo Ziemeļatlantijas Līguma Organizācijas (NATO) sammitu. Kā šodien žurnālistiem sacīja premjers Aigars Kalvītis (TP), šādu informāciju viņš nesenās vizītes ASV laikā saņēmis no vairākām šīs valsts amatpersonām.
Arī informācija, ko aģentūrai LETA ir izdevies iegūt Latvijas ārlietu, iekšlietu un aizsardzības resorā, kā arī Valsts prezidenta dienestos, liecina: lai gan oficiāls lēmums par nākamā NATO samita norises vietu vēl nav paziņots, pastāv liela iespēja, ka alianses augstākā līmeņa līderu sanāksme notiks Rīgā.
Aizsardzības ministrijas amatpersonas neformālās sarunās par NATO gaidāmo sanāksmi bieži lieto terminu "Rīgas sammits", bet iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) šo pasākumu līdztekus pasaules hokeja čempionātam ir minējis kā pamatojumu plānotajām lielajām investīcijām drošības pasākumu īstenošanai.
Tomēr oficiālu apstiprinājumu tam, ka sanāksme notiks Rīgā, Latvijas amatpersonas pagaidām nesniedz. Norit sarunas, taču oficiālas informācijas, ka sammits notiks tieši Rīgā, pagaidām nav, aģentūrai LETA nesen sacīja Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga.
"Katrai NATO dalībvalstij jābūt gatavai uzņemt pie sevis visus alianses līderus," piebilda prezidentes pārstāve.
Pēc Rozenbergas teiktā, konkrētas atbildes būs zināmas tad, kad alianses vadība izlems, kāda līmeņa sammits jārīko un par kādiem jautājumiem tas būs. Tad arī tikšot izlemts, kur sanāksme notiks.
NATO organizē dažādu līmeņu sanāksmes - tās mēdz noritēt speciālistu, ārlietu un aizsardzības ministru, kā arī augstāko valsts vadītāju līmenī. Nav noteiktu termiņu, kad sammits jārīko - to alianse izlemj, ievērojot politisko nepieciešamību.
Lai panāktu, ka sammits notiek Rīgā, Latvijas delegācija sāka aktīvi darboties jau iepriekšējās sanāksmes laikā, kas notika Stambulā 2004.gada jūnijā.
Kā ziņots, galotņu sanāksmi 2006.gadā ir gatava uzņemt arī Portugāle.
Pēc Rozenbergas teiktā, sammiti notiek dažādās valstīs, īpaši tas attiecas uz augstākā līmeņa sanāksmēm. To laikā parasti saskaras alianses vajadzības un konkrētās valsts intereses.
Patlaban nav zināms konkrēts datums, kad NATO sammits varētu notikt. Pēc neoficiālas informācijas, tas plānots nākamā gada septembrī.
Ministru prezidenta biroja vadītājs Jurģis Liepnieks aģentūrai LETA pirms divām nedēļām sacīja, ka, ņemot vērā lielos sagatavošanās darbus, valstij, kurā notiks NATO galotņu sanāksme, tas būtu jāzina vismaz gadu iepriekš.
Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) aģentūrai LETA jau iepriekš atzina, ka iespēja Latvijai kļūt par NATO galotņu sanāksmes rīkotāju nav maza. 

Koalīciju piepirkt neizdodas
Imants Vīksne,  NRA  08/17/05    Rīgas domes mērs Aivars Aksenoks mēģinājumā likt pašvaldības politiskajam mehānismam darboties rīdzinieku labā ir cietis fiasko – valdošajai koalīcijai joprojām ir tikai vienas balss pārsvars, bet Jaunā laika partneri uzmetuši lūpu par apsūdzībām gļēvulībā.
Pēc vairāku stundu ilgām pārrunām par iespējamo sadarbību ar Dzimteni/LSP un Jauno centru koalīcija vakar nolēma visu atstāt pa vecam. Tas nozīmē, ka opozīcijai joprojām ir ļoti vienkārši izgāzt gan politiski, gan arī saimnieciski nozīmīgus balsojumus. Šķiet, paši neticot tam, ko saka, frakciju pārstāvji vakar klāstīja par iecerēto koalīcijas disciplīnas uzlabošanu. Proti, tagad deputāti godprātīgi piedalīsies domes sēdēs, apzinīgi apmeklēs komiteju sanākšanas utt. Jāatgādina, ka runas par bargo disciplīnu tika teiktas arī uzreiz pēc vārīgās koalīcijas izveidošanas. Taču vēl nesen pats domes priekšsēdētājs A. Aksenoks secināja, ka kopumā dome strādā slikti. Jāatgādina, ka Tautas partija un TB/LNNK aicināja A. Aksenoku nodrošināt nopietnāku vairākumu, tomēr piedāvātā sadarbība ar kreisajiem tuvojošos Saeimas vēlēšanu gaisotnē partijām šķiet nepieņemama. Savukārt ar sociāldemokrātiem (LSDSP) pārlieku augsto prasību dēļ Jaunais laiks runāt nevēlas. LSDSP līderis Jānis Dinevičs gan uzskata, ka A. Aksenokam vairs nav, kur atkāpties, un, ja viņš vēlas izvairīties no vēl lielākām nepatikšanām, jāvēršas pie sociāldemokrātiem vien būs kā potenciāliem pilntiesīgiem koalīcijas partneriem. Cita lieta, ka LSDSP atrašanās opozīcijā, iespējams, ir izdevīgāka vēlēšanu starta platforma nekā pozīcija, kur iespējas kritizēt konkurentus ir daudz ierobežotākas. Tikmēr mēra plānos šobrīd ietilpst mēģinājumi uzpirkt palīgus koalīcijai individuāli – pa vienam deputātam. Viņš gan neatklāj, ar kuriem tiek strādāts, tomēr līdzšinējie mēģinājumi nav vainagojušies panākumiem.
Iekšlietu ministra kareivīgums pēc premjera aizrādījumiem noplok 
Guntis Bojārs,  Diena  08/17/05   Iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) vēl pagājušajā nedēļā izteiktie brīdinājumi nebalsot par šī gada budžeta grozījumiem, ja tajos nebūs prasītās naudas ministrijas dienestiem, otrdien neīstenojās. Ar Latvijas Pirmās partijas (LPP) atbalstu valdība par budžeta grozījumiem vienojās, lai arī no prasītajiem 30 miljoniem latu iekšlietām tika tikai 7,5, savukārt pie valdības ēkas piketējošie policisti, kas prasīja algu pielikumu, nesaņēma pat jelkādu solījumu. 
Visas Iekšlietu ministrijas prasības apstājās pie premjera Aigara Kalvīša tiešas norādes, kuras galvenā doma — vispirms jāsakārto sistēma, tad tai var dot naudu. Ministrija tagad sola gatavot plānu.
***
Prasības un guvums šā gada valsts budžeta grozījumos
- Iekšlietu ministrija prasīja: 
30,6 miljonus latu, no tiem:
10 – atvaļin. pabalstu parādam
2,2 — bērna dzimšanas pabalstu parādam
2,3 – piemaksām par nakts darbu
1,7 – jaunā Kriminālprocesa likuma ieviešana
0,8 – degvielas sadārdzinājuma kompensācijai
Darba algu pielikumu neprasīja 
- Latvijas Policistu biedrība un piketējošie IeM dienestu darbinieki prasīja: 
palielināt darba algas
- Ko saņēma:
7,5 miljonus latu, no tiem:
2,2 — bērna dzimšanas pabalstu parāda segšanai
1,9 — drošības policijai
1,5 — atvaļinājuma pabalstiem, piemaksām par virsstundām
0,8 – degvielas sadārdzinājuma kompensācijai
0,2 — Kriminālprocesa likuma ieviešanai

SKDS: Jūlijā Saeimā iekļūtu tikai piecas partijas
LETA  08/17/05    Ja Saeimas vēlēšanas notiktu šā gada jūlijā, parlamentā iekļūtu tikai piecas partijas, liecina tirgus un sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS veiktā aptauja. Jūlijā par partiju "Jaunais laiks" (JL) balsotu 13,9%, par Tautas partiju (TP) - 10,6%, par politisko organizāciju apvienību "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) - 10,2%, par Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) - 8,9%, par apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) - 7% vēlētāju. 
Ārpus Saeimas paliktu "Latvijas ceļš" (LC), par kuru jūlijā balsotu tikai 3,6%, Latvijas Pirmā partija (LPP) - 2,9%, Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP) - 2,8%, Tautas saskaņas partija (TSP) - 2,5% vēlētāju. 
Par nesen dibināto partiju "Jaunie demokrāti" balsotu 1,5%, "Latgales gaismu" - 1,3%, "Jauno centru" - 1,3%, Sociāldemokrātu savienību - 0,9%, apvienību "Dzimtene" - 0,9%, Latvijas Sociālistisko partiju (LSP) - 0,4%, par kādu citu partiju - 1,3% vēlētāju. 
18,8% aptaujas dalībnieku paziņojuši, ka vēl nezina, par kuru partiju balsos, bet 11,3% apgalvo, ka nepiedalīsies vēlēšanās. 
Aptaujā, kura tika veikta laikā no 7. līdz 18. jūlijam, 1015 respondentiem tika izsniegts politisko spēku saraksts, lūdzot izvēlēties piemēroto atbilžu variantu. Minētajā sarakstā bija iekļautas visas politiskās partijas un apvienības, kuras 8.Saeimas vēlēšanās ieguva vairāk nekā 1% vēlētāju atbalstu, arī no apvienības PCTVL atšķēlušās TSP un LSP, kā arī "Jaunais centrs", apvienība "Dzimtene” un nesen nodibinātā partija "Jaunie demokrāti". 
Aptaujā noteiktais partijas reitings attiecas uz visiem balsstiesīgajiem respondentiem, nevis tikai tiem, kas ir gatavi piedalīties vēlēšanās. 
Pabriks: Iedzīvotāju atbalsts ES krītas nevis cenu, bet politisko neveiksmju dēļLETA  08/17/05    Cenu pieaugums nav galvenais iemesls tam, ka krītas iedzīvotāju atbalsts dalībai Eiropas Savienībā (ES) - tam pamatā ir ES nesenās politiskās neveiksmes, šādu viedokli aģentūrai LETA pauda ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). 
"Tas ir saistīts ar simbolisko līmeni, nevis augstajām cenām, jo pati Eiropas Savienība nevar kontrolēt naftas cenas pasaulē," viņš atzina. 
Šo simbolisko attieksmi savukārt nosaka ES pēdējā laika politiskās neveiksmes - nespēja pieņemt konstitūciju un nespēja vienoties par finanšu perspektīvu. Uz iedzīvotājiem iespaidu droši vien atstājušas arī pieaugošās diskusijas par ES nākotni, kuras ne vienmēr nes skaidrību, skaidroja Pabriks. 
Kā ziņots, jūlijā turpināja samazināties iedzīvotāju atbalsts Latvijas dalībai Eiropas Savienībā (ES). Saskaņā ar Sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS aptaujas rezultātiem jūlijā pozitīvi Latvijas dalību ES vērtēja 27,6% iedzīvotāju, bet jūnijā šādi bija noskaņoti 29,9% aptaujāto. Negatīvu attieksmi pret ES pauda nedaudz vairāk - 28,1% - aptaujāto, kuri uzskata, ka dalība ES ir "slikta lieta". Jūnijā negatīvi Latvijas dalību ES vērtēja 25,5% aptaujāto. 
Runājot par ES konstitūcijas jautājumu, Pabriks uzsvēra - tas netiks atrisināts "vienā rāvienā". Valstis jau ir vienojušās par to, ka būs nepieciešams laiks, lai izvērtētu, kādu ceļu iet konstitūcijas sakarā. "Tam būs vajadzīgi vismaz divi gadi, ātrāk tas būtu nereāli," atzina ministrs. 
Dalībvalstīm jāizplāno vairāki scenāriji, kā iziet no konstitucionālās krīzes. Viens no variantiem ir mēģināt atgriezties pie jau esošā konstitūcijas teksta un izdarīt tajā nelielas modifikācijas. Otra iespēja - izstrādāt pavisam jaunu dokumentu. Pastāv arī iespēja akceptēt atsevišķas sadaļas no pašreizējā konstitūcijas teksta. 
Inflācijas apkarošanai valdībai esot vairāk nekā 20 pasākumu
LETA  08/17/05    Inflācijas apkarošanai valdības rīcībā ir vairāk nekā 20 dažādi pasākumi, šodien žurnālistiem apgalvoja Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP). Valdība esot gatava nekavējoties kādu no pasākumiem "iedarbināt", ja cenu kāpums tiks atzīts par pārāk lielu. Pēc Kalvīša teiktā, patlaban nav nepieciešamības to darīt, jo inflācijas pieauguma tempi pēdējā laikā ir mazinājušies.Vakar valdība slēgtā sēdē izskatīja īpašas darba grupas piedāvātos risinājumus cenu kāpuma mazināšanai. Kā atzina valdības vadītājs, inflācija tikusi atzīta par vienu no būtiskākajām problēmām Latvijas tautsaimniecībā, tāpēc valdība turpmāk regulāri novēros patēriņa cenu līmeņa attīstību. 
Vakardienas sēdē valdība vienojusies, ka pagaidām nekādi inflāciju mazinoši pasākumi netiks veikti. 
Piedāvātie risinājumi cenu kāpuma apkarošanai joprojām netiek atklāti. Kalvītis kā piemērus minēja dažādus administratīvus pasākumus, piemēram, nodokļu un nodevu palielināšanu. Savukārt ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) sacīja, ka inflācijas mazināšanas plānā nav tādu risinājumu, par kuriem līdz šim sabiedrībā nebūtu diskutēts. 
Valdība vēlētos, lai gada laikā inflācija samazinātos līdz 4%. Šā gada decembrī inflācija varētu būt 5,5%, 2007.gada beigās - 3%, prognozē izpildvara. 
Plāns inflācijas mazināšanai tika izstrādāts gandrīz divus mēnešus saskaņā ar valdības 21.jūnijā doto uzdevumu. Toreiz valdība noraidīja Ekonomikas ministrijas piedāvāto pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu pārtikai līdz 5%, vienojoties gatavot kompleksu risinājumu inflācijas samazināšanai, lai augstais cenu pieaugums nekavētu Latvijas plānus 2008.gadā ieviest eiro. 
Inflācijas mazināšanai valdība nolēmusi ieviest taupības režīmu un 'iesaldēt' ministru algasLETA  08/18/05    Inflācijas mazināšanai valdība nolēmusi valsts pārvaldē ieviest taupības režīmu, tai skaitā "iesaldēt" ministru algas. 
Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) ceturtdien žurnālistus informēja, ka maksimālais taupības režīms paredzēs administratīvo izdevumu izvērtēšanu, piemēram, nepērkot automašīnas, dārgu tehniku, kā arī samazinot citus tamlīdzīgus tēriņus. 
Pēc Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) ierosinājuma nolemts "iesaldēt" valdības locekļu algas, kuras saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir piesaistītas valstī vidējai darba samaksai un ik gadu tiek palielinātas atbilstoši tās kāpumam. 
Valdība aicināšot arī Saeimas deputātus nākamgad algas nepalielināt. 
Lai gan no šādas algu "iesaldēšanas" būtiska efekta nebūs, tomēr tas varētu kalpot par signālu tautsaimniecībai kopumā, atzina finanšu ministrs. 
Valdība šīsnedēļas slēgtajā sēdē vienojusies arī par citiem veicamajiem pasākumiem inflācijas tempu mazināšanai. Kopā ar Latvijas Banku tiks pētītas tās iespējas īstenot kādu no monetārās politikas pasākumiem patēriņa cenu kāpuma ierobežošanai. 
Savukārt Ekonomikas ministrija pievērsīs pastiprinātu uzmanību konkurences veicināšanai pārtikas un degvielas tirgū. Spurdziņš norādīja, ka ir būtiski palielināt konkurenci, lai nebūtu tikai lielie degvielas vairumtirgotāji un lielās pārtikas tirgotāju ķēdes. Tāpēc situācijai tiks sekots, lai nepieciešamības gadījumā lemtu par administratīvo šķēršļu mazināšanu. 
Runājot par ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa (JL) ierosinājumiem mazināt pievienotās vērtības nodokli pārtikai un, pārņemot Eiropas Savienības likumdošanas normas, piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi degvielai atsevišķās jomās, finanšu ministrs sacīja, ka šie pasākumi gaidīto efektu inflācijas mazināšanai varētu nedot. 
Tirgus ekonomikas apstākļos valsts nevar ietekmēt uzņēmumu cenu noteikšanas politiku, tāpēc nodokļu mazināšana varētu tikai samazināt ieņēmumus valsts budžetā, pauda Spurdziņš. To esot atzinuši arī eksperti. 
Kopumā valdībā izskatītajā inflācijas mazināšanas plānā esot vairāk nekā 30 dažādu priekšlikumu. Tie esot gan vienkārši, gan stingri. Atklāt tos valdība nevēloties, jo daļai no tiem būtu jāstājas spēkā nekavējoties, tāpēc iepriekšēja to izziņošana tikai veicinātu inflācijas gaidas sabiedrībā. 
Patlaban valdība nesaskatot nepieciešamību spert radikālus soļus inflācijas apkarošanai, jo cenu kāpuma temps ir mazinājies. Valdībai iejaucoties, inflācija varētu tikai palielināties, turklāt tas varētu mazināt tautsaimniecības attīstības tempus. 
Spurdziņš prognozē, ka gada beigās inflācija būs ap 5%. 
Legalizēs meliorācijas iznīcināšanu
Imants Vīksne,  NRA  08/19/05     Latvijas Pašvaldību savienībai uz laiku izdevies nobloķēt Vides un Zemkopības ministrijas ieceri par meliorācijas sistēmu izpostīšanas legalizāciju – tagad Eiropas Savienības lobētā Latvijas lauksaimniecības zemju pārpurvošanas ideja tiek virzīta pa aplinkus ceļiem.
Izbrāķētais Ministru kabineta grozījumu projekts nesauca lietas īstajos vārdos – meliorācijas sistēmu mērķtiecīga sabojāšana nodēvēta par meliorācijas būvju izmantošanu būvprojektā neparedzētu funkciju veikšanai un par sistēmas darbības režīmu maiņu. Šāda pašreizējiem likumiem pretrunā esoša norma attiektos arī uz teritorijām, kas nav atzītas par īpaši aizsargājamām. Atbilstoši Vides ministrijas pozīcijai valsts lauksaimniecības intereses jānoliek malā, jo pastāv bažas, ka ilgtermiņā Latvija nespēs pildīt Eiropas birokrātu prasību – saglabāt un palielināt pārmitro (tātad lauksaimniecībā neizmantojamo) pļavu platības. Ministrijas pārstāvis Gatis Eriņš paskaidro, ka zemes nosusināšana "degradē šā biotopa kvalitāti", turklāt no zemniekiem pašreiz spēkā esošie likumi vienlaikus pieprasot gan aprūpēt biotopus, gan meliorācijas sistēmas, kas pēc būtības ir neiespējami. 
Jāpaskaidro, ka praksē meliorācijas noteku nekopšana nozīmē apkārtējo zemju pārplūšanu, jo paaugstinās gruntsūdens līmenis. Turklāt aizdambējumam izveidojoties vienā vietā, rodas ķēdes reakcija un pārstāj funkcionēt arī saistītās meliorācijas sistēmas citviet. Pret šādu politiku cīnās Užavas pagasts. 
Pašvaldības priekšsēdētājs Aivars Mucenieks teic: "Mēs, protams, nevaram atbalstīt savas teritorijas degradāciju." Neatkarīgā jau rakstīja, ka, izdabājot Eiropas Savienības prasībai par aizsargājamo teritoriju paplašināšanu, dabas liegumā Užavas lejtece tika mēģināts iekļaut arī augstvērtīgas valsts nozīmes aramzemes. Tas nozīmētu uzsāktā meliorācijas sistēmas rekonstrukcijas projekta apturēšanu un vairāk nekā 150 zemnieku saimniecību pārpurvošanu. 
Saskaroties ar Pašvaldību savienības iebildēm, Vides un Zemkopības ministrija nolēmušas iet aplinkus ceļiem. Proti, tagad izmaiņas plānots izdarīt nevis noteikumos par meliorācijas sistēmu ekspluatāciju, bet gan kārtībā, kādā zemes īpašniekiem tiek piešķirtas subsīdijas un zemes kadastrā reģistrētas meliorācijas iekārtas. Faktiski līdz 2006. gada 1. janvārim tiks izveidota shēma, kas lauksaimniecības zemju pārpurvošanu padarīs par finansiāli izdevīgu pasākumu. Pašvaldību savienības padomniece lauku attīstības un pagastu pašvaldību jautājumos Sniedze Sproģe gan apsolās, ka organizācija arī turpmāk centīsies bloķēt neloģiskas idejas, un piebilst: "Vides draugiem vajadzētu tomēr darboties saskaņotāk ar mums un nemeklēt biotopus tieši tur, kur notiek aktīva lauksaimnieciskā ražošana." Pretrunīgā pozīcijā šobrīd atrodas Zemkopības ministrija, kurai pēc savas sūtības būtu jālobē latviešu zemnieku, nevis apšaubāmu dabasmīļu intereses. Neatkarīgās rīcībā esošie dokumenti liecina, ka tieši Zemkopības ministrija virzīja valdības noteikumu grozījumu projektu, kas legalizētu meliorācijas sistēmu iznīcināšanu. Ministrijas pārstāve Dagnija Muceniece tomēr noliedz, ka ministrija darbotos pretēji lauksaimnieku interesēm. Viņas versijā patiesais rūpju objekts ir jau sabrukušu meliorācijas sistēmu norakstīšana. Tomēr šaubas raisa Vides ministrijas pārstāvja G. Eriņa teiktais – sākotnēji ministrijas spriedušas, ka atļauju izvairīties no meliorācijas sistēmu aizsērējumu labošanas īpašniekiem varētu dot ar Lauku attīstības plāna palīdzību. Kā Neatkarīgā jau skaidroja, atbilstoši ES veco dalībvalstu priekšstatiem jaunajās ir ievērojami jāpalielina lauksaimniecībā neizmantojamo zemju platības.
Inflācijas dēļ apkaros konkurenci
Lelde Petrāne,  NRA  08/19/05    Eksperti prognozē, ka vidējā gada inflācija būs 5 – 6,5 procenti.
Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš informē, ka ministrija, lai sekmētu inflācijas mazināšanos, īpašu uzmanību pievērsīs konkurences pastiprināšanai pārtikas un degvielas sektoros. Idejas par nodokļu samazinājumu pārtikas precēm un degvielai nav īstenotas, jo kamēr sektoros dominēs lielās tirdzniecības ķēdes, cenu kritums nebūs adekvāts nodokļu samazinājumam.
Valdība slēgtajā sēdē secinājusi, ka ar pretinflācijas instrumentu ieviešanu nav jāsteidzas, tomēr ir jāpatur iespēja jebkurā brīdī iedarbināt kādu no šā plāna punktiem, stāstīja finanšu ministrs. Viņš akcentēja: "Lai gan šobrīd nav nepieciešamības iedarbināt šos pasākumus, tas nenozīmē, ka tas nevarētu notikt pēc mēneša vai diviem."
Ministrs valdības sēdē saņēmis uzdevumu kopā ar Latvijas Banku pārskatīt monetāro politiku, lai izvērtētu iespējas spiediena mazināšanai uz inflāciju, kā arī kopīgi ar Ekonomikas ministriju palielināt konkurenci pārtikas un degvielas sektoros, lai mazinātu lielo degvielas vairumtirgotāju un pārtikas tirgotāju ķēžu dominanti. Tikšot strādāts pie administratīvo barjeru mazināšanas, lai nekavētu konkurences izveidošanu. Ministrs skaidroja, ka idejas par akcīzes nodokļa samazināšanu degvielai, kā arī par pievienotās vērtības nodokļa samazināšanu pārtikas precēm atliktas, jo "mēs dzīvojam tirgus ekonomikā un nevaram izdarīt tiešu spiedienu uz tirgotāju". Līdz ar to, samazinot nodokļus, mazinātos ieņēmumi valsts budžetā, bet cenas adekvāti nekristos. "Pirmajā brīdī šķiet, ka šīs idejas ir ļoti labas, bet, uzklausot ekspertu vērtējumu un tiekoties ar vietējiem ražotājiem un tirgotājiem, kuri nav iesaistījušies ķēdēs, esam secinājuši, ka tam nebūtu pietiekami liela efekta," norādīja ministrs. Valdība, lai cīnītos ar inflāciju, nolēmusi ieviest taupības režīmu valsts pārvaldē. Aigars Kalvītis sēdē izteicis arī priekšlikumu iesaldēt ministru algas. "Šis signāls ir pietiekami labs, lai nebūtu tā, ka Ministru kabinets tikai noraugās uz problēmām," sacīja O. Spurdziņš.
Finanšu ministrs stāstīja, ka "patlaban inflācijai Latvijā ir tendence samazināties, bet tas nenozīmē, ka mēs varam ar to samierināties". Inflācijas mazināšanās tomēr nav paredzama strauja un uzreiz līdz vēlamajiem 2-3 %. Ministrs domā, ka gada beigās inflācija būs 5 % līmenī. 
Parex Asset Management (PAM) Tirgus analīzes daļas vadītājs Zigurds Vaikulis norādīja – nevar teikt, ka inflācijas tempi rādītu izteiktu tendenci samazināties, turklāt "visi zina, ka drīzumā gaidāms gan gāzes, gan siltuma tarifu pieaugums". "Šķiet, īstais iemesls lēmumam neko nedarīt ir tas, ka valdība sapratusi – tai ir rokas par īsu, lai kaut ko uzlabotu," sacīja analītiķis. PAM prognozē, ka tuvāko divu gadu laikā inflācija turēsies virs pieciem procentiem, bet vidējā gada inflācija šogad būs 6,5%. Z. Vaikulis skaidroja, ka valstī trūkst dziļākas analīzes, kā rīkoties, lai inflācijas kāpumu būtu iespējams apturēt. "Tas ir ikdienā, nevis kampaņveidīgi veicams darbs," akcentēja analītiķis.
Hansabankas valdes loceklis, finanšu daļas vadītājs Toms Siliņš uzskata, ka valdība rīkojusies pareizi, šobrīd neveicot nepārdomātus pasākumus, jo "liela daļa no iepriekš sabiedrībā izskanējušajiem risinājumiem nebija pietiekami analizēti un to efektivitāte inflācijas apkarošanā – neskaidra". Tomēr T. Siliņš akcentē, ka "sabiedrībai ir tiesības zināt valdības analīzes rezultātus un plānus, pretējā gadījumā baumas un neskaidrība par nākotni var likt iedzīvotājiem pārcelt savu nākotnē plānoto patēriņu uz šodienu, tādējādi vēl vairāk palielinot spiedienu uz inflāciju". T. Siliņš uzsver: nedrīkst pieļaut, ka vairāku vienreizēju faktoru dēļ – piemēram, gāzes cenu celšanās – inflācija no īstermiņa problēmas kļūst par ilgtermiņa problēmu. Lai cīnītos ar inflāciju, pēc bankas pārstāvja domām, ir nepieciešama fiskālā disciplīna un budžeta papildu ieņēmumu izmantošana deficīta samazināšanai vai pat pārpalikuma veidošanai, nevis populistiska pārdale. Būtiska ir arī piedāvājuma stimulēšana, palielinot konkurenci. Hansabankas šā gada inflācijas prognoze ir 6%. Galvenie faktori, kas iespaidos inflāciju līdz gada beigām, būs naftas cenu izmaiņas, administratīvi regulējamo cenu pieaugums, kā arī sliktie laika apstākļi varētu negatīvi ietekmēt pārtikas cenas. O. Spudziņš žurnālistus arī informēja, ka Ministru kabinets ir konceptuāli atbalstījis grozījumus šā gada budžetā. Atkārtoti tie tiks skatīti kabineta sēdē 23. augustā, un paredzams, ka parlaments tos pieņems septembra sākumā. Pamatbudžeta ieņēmumus paredzēts palielināt par 132,9 miljoniem latu – līdz 2,009 miljardiem latu. Speciālā budžeta ieņēmumu prognoze tiek palielināta par 20 miljoniem latu – līdz 734,8 miljoniem. Lielākās papildu summas izdevumos tiks paredzētas Zemkopības ministrijai – 32,44 miljoni latu, Finanšu ministrijai – 15,11 miljoni latu un Veselības ministrijai – 12,63 miljoni latu.
Krasts: mandāta pārsniegšana Latvijas-Krievijas robežlīguma gatavošanā ir Šķēles atbildībaLETA  08/18/05    Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) nevēlas meklēt atbildīgos par valdības dotā mandāta pārsniegšanu Latvijas-Krievijas robežlīguma sagatavošanā, jo tas neizbēgami novedīs pie viņa partijas biedra un Tautas partijas (TP) dibinātāja Andra Šķēles atbildības. 
Šādu viedokli pauda bijušais premjers un Eiropas parlamenta deputāts Guntars Krasts (TB/LNNK), kuram valdības vadītājs pārmet pilnvaru pārsniegšanas neievērošanu. 
Pēc Krasta domām, Kalvītis “vainīgos” nevēlas meklēt tādēļ, ka tas novestu pie viņa partijas biedra Šķēles atbildības. “Neizbēgami visi šie meklējumi novestu pie TP dibinātāja Šķēles, kura kabinets pieņēma lēmumu, kas noveda pie atteikšanās no atsauces uz 1920.gada Miera līgumu un kura laikā robežlīgums tika sagatavots,” sacīja Krasts. 
“Lai cik tas nebūtu smieklīgi, bet Kalvītis un [Artis] Pabriks tādējādi cenšas man atriebties par to, ka esmu spiests kritizēt Eiropas lietu koordinācijas zemo kvalitāti Latvijā,” uzskata Krasts. Tas tiekot darīts iekšpolitisku apsvērumu dēļ, lai vērstos pret Krastu un viņa partiju - apvienību “Tēvzemei un Brīvībai”/LNNK. 
Kā ziņots, Kalvītis šonedēļ paziņoja, ka, lai arī Latvijas-Krievijas robežlīguma sagatavošanas gaitā atklāta valdības dotā mandāta pārsniegšana, vainīgie meklēti netiks un neviens pie atbildības netiks saukts. 
Krasts atgādināja, ka robežlīgums tika parafēts 1997.gada 7.augustā - tā bijusi Šķēles valdības pēdējā diena, bet Krasta kabinets tad vēl nebija pat sasaukts. 
Savukārt ārlietu ministra pārmetumus var skaidrot kā “taisnošanos par neveiksmīgo un neveiklo veidu, kādā tika kārtotas Latvijas un Krievijas attiecības robežlīguma sakarā”. 
Kalvītis iepriekš sacīja, ka valdība, 1997.gada decembrī atbalstot sagatavoto robežlīguma projektu, ir rīkojusies vieglprātīgi. Valdības politika attiecībā uz Krieviju toreiz esot bijusi tāda pati kā tagad, tomēr, neskatoties uz to, sarunu mandāts robežlīguma sagatavošanā ir ticis pārkāpts. 
Krasts savukārt ir pārliecināts, ka sarunu mandāts netika pārkāpts. 
Valsts kanceleja secinājusi, ka tā vietā, lai sagatavotu tehnisko robežlīniju, sarunu grupa piekritusi robežai, kas nosaka robežas starp divām suverēnām valstīm. Taču tieši Valsts kancelejas funkcijās toreiz bija uzraudzīt, kā norit sarunas par robežlīgumu un vai pats līgums atbilst Latvijas likumdošanai, norāda Krasts. 
Tieši Šķēle toreiz bijis tas, kurš uzstājis, ka Latvijai jāatsakās no Abrenes, lai varētu slēgt robežlīgumu ar Krieviju. Viņš arī guvis vairākuma atbalstu Ministru kabinetā, atzīmēja Krasts. 

Rēzeknē atkal pērk balsis
Agris Blūmfelds, Daiga Kalniņa,  NRA  08/22/05
Saistībā ar iespējamo balsu pirkšanu un pārdošanu Rēzeknes pilsētas domes atkārtoto vēlēšanu laikā Drošības policijai izmeklēšanai nodotas trīs lietas, to skaitā Rēzeknes Pašvaldības policijas nofilmētais videomateriāls, kurā varētu būt redzama balsu uzpircēju darbošanās. 
Rēzeknes Pašvaldības policijai sestdien rīta pusē vēlēšanu laikā izdevies nofilmēt iespējamu balsu uzpirkšanas gadījumu. Ar nofilmēto materiālu un iesniegumu Pašvaldības policija vērsusies Valsts policijā, kas lietu turpmākai izskatīšanai nodevusi Drošības policijai, informē Rēzeknes pilsētas un rajona policijas pārvaldes Kārtības policijas priekšnieks Antons Gaisiņš. 
Drošības policijai nodots arī viens iedzīvotāja rakstisks iesniegums, kurā norādīts uz negodīgu priekšvēlēšanu aģitāciju. Savukārt trīs iepriekšējo balsošanas dienu laikā uz uzticības tālruni zvanījuši vairāk nekā 30 iedzīvotāji, kuru sniegtā informācija par vēlētāju ietekmēšanu tikusi pārbaudīta, bet nav guvusi apstiprinājumu. 
Par visiem aģitācijas pārkāpumiem, balsu pirkšanu vai vēlētāju ietekmēšanu rēzeknieši, kā arī citas informētas personas aicinātas ziņot policijai pa uzticības tālruni 4603500 un var to darīt joprojām. Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs Arnis Cimdars Neatkarīgajai norāda, ka iedzīvotāju aktivitāte, zvanot uz policijas uzticības tālruni, ir attaisnojusi tā darbību, taču nepatīkami, ka daudzi to izmantojuši, lai pēc tam uz šo sūdzību pamata censtos apšaubīt vēlēšanu rezultātus. "Šoreiz vēlēšanas ir notikušas," nelokāmi sacīja A. Cimdars. "Kāds apzināti vai uz nervu pamata ir meklējis, kam pārdot balsi." Tomēr masveidā šādu gadījumu nav bijis. 
Partija Jaunais centrs vērsās Rēzeknes pilsētas un rajona policijas pārvaldē un Centrālajā vēlēšanu komisijā (CVK) ar iesniegumu, kurā norādīja uz provokācijām Rēzeknes domes atkārtotajās vēlēšanās. Kā aģentūrai LETA pastāstīja deputāta kandidāts Ilmārs Ostrovskis, partija saņēmusi informāciju, ka provokatīvā veidā kāds Vipingas rajonā un Brīvības ielā uzpērk balsis it kā par labu partijai Jaunais centrs. Ostrovskis apgalvoja, ka partijai Jaunais centrs ar balsu uzpircējiem nav nekāda sakara, un lūdzis tiesībsargājošās iestādes novērst šīs provokācijas.
Policija apzinājusi arī Rēzeknes pilsētas vēlēšanu iecirkņus, un sākotnējā informācija liecina, ka pārkāpumi nav konstatēti. Tiesībsargājošās institūcijas Rēzeknē strādāja pastiprinātā režīmā, pilsētā kārtību vēlēšanu laikā uzraudzīja 80 Valsts policijas un Pašvaldības policijas darbinieku. Drošības policija izmeklēs sestdien aizdomās par savu balsu pārdošanu aizturēto divu vīriešu lietu, kuri pēc paskaidrojumu sniegšanas atlaisti mājās.
Tostarp jaundibinātā partija Rēzeknes jaunsaimnieks plāno tiesāties ar LSDSP par apmelojumiem, kas izskanējuši aizvadītajā nedēļā kādā krievu valodā iznākošā laikrakstā, kur par partiju Rēzeknes jaunsaimnieks esot publicēta nepatiesa un negatīva informācija.

Politika sabiedrību ir nogurdinājusi
Daiga Kalniņa, NRA  08/22/05    Rēzekne pēc vēlēšanām cer uz pārmaiņām.
Šodien Rēzeknes domes vēlēšanu komisijai jāapstiprina sestdien notikušo Rēzeknes pilsētas pašvaldības atkārtoto vēlēšanu rezultāti, kurus septiņu dienu laikā nelikumību konstatēšanas gadījumā var pārsūdzēt Administratīvajā tiesā. Gan 13 vēlēšanās konkurējušo partiju pārstāvji, gan starptautiskie novērotāji būtiskus pārkāpumus nav konstatējuši.
Atkārtotajās pašvaldības vēlēšanās, kurās vēlētāju aktivitāte tiek vērtēta kā zema, Rēzeknē visvairāk balsu ieguvusi Tautas saskaņas partija (TSP), par ko nobalsojuši gandrīz 14 procentu rēzekniešu, tostarp partija Jaunais centrs, kas pārliecinoši uzvarēja pašvaldību vēlēšanās un tiek apsūdzēta masveida balsu pirkšanas organizēšanā vēlēšanu laikā martā un tad ieguva 31,73 procentus vēlētāju atbalsta, atkārtotajās vēlēšanās saņēmusi vismazāk balsu – 3,69 procentus, paliekot ārpus domes. 
"Vēlēšanas var uzskatīt par notikušām," atzina Rēzeknes vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs Raimonds Oļehno, kas izmaiņas Rēzeknes politisko spēku attiecībās vēl nekomentēja, tikai piebilda, ka konsultācijas par iespējamo koalīciju izveidi domē pārstāvēto partiju starpā svētdien jau notika pilnā sparā.
Jau ziņots, ka Rēzeknes domes vēlēšanas notika atkārtoti, jo Administratīvā rajona tiesa par masveida vēlētāju balsu uzpirkšanas gadījumiem atcēla šā gada 12. martā notikušo vēlēšanu rezultātus. Lai atkārtoti nepieļautu nelikumīgas darbības un balsu pirkšanu, Rēzeknes domes atkārtotajās vēlēšanās tiesībsargājošās institūcijas Rēzeknē strādāja pastiprinātā režīmā. Valsts policijas, kā arī Drošības policijas pārstāvjus kuplā skaitā Neatkarīgā sastapa arī pie 247. vēlēšanu iecirkņa Rēzeknes 2. vidusskolā, kas atrodas pilsētas centrā. Vēlētāji turp devās pa vienam vai divatā vienmērīgi visas dienas laikā. Kā pastāstīja minētā iecirkņa komisijas priekšsēdētāja Ruta Bērziņa, vēlētāju aktivitāte ir jūtami zemāka. Ja 12. marta vēlēšanās līdz pulksten 12 bija nobalsojuši jau 400 balsstiesīgo iecirkņa vēlētāju, tad 20. augustā ap 12 bija nobalsojuši tikai 314. Tas kontrastē ar pieaugušo deputātu kandidātu skaitu. Ja vēlēšanām martā bija iesniegti 14 partiju vēlēšanu saraksti, kopumā kandidējot 187 deputātu kandidātiem, tad atkārtotajām vēlēšanām augustā iesniegti 13 partiju vēlēšanu saraksti ar jau 191 deputātu kandidātu, kas norāda uz konkurences pieaugumu, lai tiktu Rēzeknes domnieku krēslos. Deputātu kandidātus Rēzeknes domē vilina gan iespējamie amati, gan iespēja tikt pie materiālajiem labumiem un prāvāka naudas žūksnīša, – tā domā R. Bērziņa. Tomēr viņa cer, ka domē ienāks jauni deputāti ar jaunām idejām, kuri pozitīvi mainīs pilsētas dzīvi. 
Sarunas laikā vēlēšanu telpā ienāca kāds saposies, bet acīmredzami stipri iereibis pāris, par kuru komisijas priekšsēdētāja nevilšus izmeta, ka šie cilvēki iepriekš pārdevuši savas balsis, liekot noprast, ka šoreiz, iespējams, darījuši to pašu.
"Jā, daudzi no paziņām pārdod balsis," Neatkarīgajai noteiktā tonī saka iereibusī sieviete, kura tikko iznākusi no vēlēšanu iecirkņa un savu vārdu nevēlas atklāt. "Jau no 18. datuma pie mums nāk cilvēki un dod naudu par mūsu balsīm. Atnes šīs aploksnes (rāda saņurcītu aploksni ar partijas Jaunais centrs logo). Ja gribu par kādu balsot, man tādus papīrus nevajag. Zinu, par ko balsot. Kas man palīdz, par to balsoju. Es nestrādāju, tāpēc nauda man vajadzīga. Zālēm vajag. Viņi palīdz arī manam vīram. Daudziem. Daudzi nodzer naudu, ko iedod." Sarunu neļauj turpināt kāds tāpat redzami apreibinājies sievietes paziņa. Arī Rēzeknes kultūras namā esošā 248. iecirkņa vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja Vilhelmīne Naumkova bilda, ka aktīvo vēlētāju ir jūtami mazāk nekā marta vēlēšanās. Arī to, kas atnāk uz iecirkni iereibuši, ir daudz mazāk, divi trīs visu četru dienu laikā šajā iecirknī, tostarp martā iespējamo balsu pircēju, kādi pēc savas gribas nebūtu nākuši vēlēt, bijis daudz. Arī brīvi pieejamās vēlēšanu zīmes, ko marta vēlēšanās grābuši kaudzēm, tagad ņem reti kurš. Tostarp neizmantotos biļetenus biežāk ņem sev līdzi, nekā met iecirknī speciāli tam paredzētajās kastēs.
"Ja iešu balsot, balsi atdošu par konkrētu cilvēku, nevis partiju. Balsotu par Dagmāru Abramovu. Tādu cilvēku domē varēja būt vairāk. Taču vēl domāju, vai vispār iešu balsot. Personīgi man zvanīja pa telefonu un piedāvāja naudu par manu balsi. Ja parādīšu biļetenus, solīja piecus latus. Par šo naudu kādu dienu varētu nodzīvot, vismaz ziedi kājām nopirkt, ko nevaru atļauties. Tās sāp," teica rēzekniete gados Inese. Tostarp pensionārs Nikolajs nobalsojis par to cilvēku, par kuru vēlējies to darīt. "Rēzeknes slimība – ievēlēt populārus partiju pārstāvjus jeb labus cilvēkus, taču vajadzīgi rīcībspējīgie, darījuma cilvēki, kas var ko darīt gan pilsētas, gan cilvēku labā. Iepriekšējā dome iznīcināja lielu daļu vietējo mazo uzņēmēju, atdeva tirdzniecību ārzemniekiem. Tādēļ dzīvojam nabadzīgāk, ienākumi iet uz ārzemēm."
"Cilvēki vēlēšanās izvēlas savu nākotni. Vai nākotni var nopirkt? Ja turpināsies balsu pirkšana, negodīgums un korupcija pieņemsies spēkā arī domē. Iepriekšējās vēlēšanas bija kā mācība Rēzeknei," bilda vēlēšanu novērotāja Oksana Dubovska no partijas Rēzeknes jaunsaimnieks, kas ir pārliecināta, ka balsu pirkšanu kopīgiem spēkiem izdosies apturēt. 
***
Viedokļi
Arnis Cimdars, Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs:
– Kopumā vēlēšanas aizritēja normāli. Noteikti sevi attaisnoja ideja par uzticības tālruņa ieviešanu policijā. Tika saņemti aptuveni trīsdesmit zvanu, taču, kā vēsta latviešu paruna: "Krēslā katrs krūms pēc lāča izskatās"... Visi mutiskie iesniegumi, protams, pārbaudīti, un tikai divos vai trijos gadījumos noteiktas papildu pārbaudes. Katrā ziņā ir skaidrs – atkārtoto vēlēšanu atkārtošana nenotiks, jo masveida balsu pirkšana nav konstatēta. Šīs vēlēšanas ir notikušas, pat neraugoties uz to, ka daži politiskie spēki centās atkal radīt augsni to apšaubīšanai.
Jānis Ikstens, politologs:
– Cik zinu no plašsaziņas līdzekļiem, Rēzeknē bijuši divi gadījumi, kuros ir aizdomas par balsu pirkšanu. Un nav nekāds brīnums, ka pat atkārtotās vēlēšanās atsevišķiem politiķiem pietiek nekaunības ar tādām lietām nodarboties, jo Rēzekne ir gards kumoss – viena no lielākajām Latvijas pilsētām, otra lielākā Latgalē. Taču atkārtoto vēlēšanu rezultāti liecina, ka balsu pircējiem nekas vērienīgs nav izdevies. To netieši pierāda arī rezultāti. Tās partijas, kas marta vēlēšanās bija uzvarētājas, tagad labi ja pa visām kopā savāktu vienu vietu. Šobrīd Rēzeknes domē ievēlētas 11 partijas un jebkurai koalīcijai vajadzīga vismaz sešu partiju apvienošanās. Es nesaprotu, kā viņi tur spēs strādāt.
Fēlikss Rajevskis, politologs:
– Tie, kas zaudē, vienmēr sūdzas par rezultātu, ne vien Latvijā, bet visā pasaulē. Tikai pie mums tas nenotiek pārāk vienkārši un uzkrītoši. Šīs vēlēšanas partijām bija svarīgas tāpēc, lai iegūtu pastiprinātu mediju uzmanību. Tieši šādās atkārtotās vēlēšanās partijām, kas uzvar, un neapšaubāmi arī partijām, kas zaudē, tiks pievērsta liela uzmanība. Un tiem, kas ir uzvarējuši, šī uzvara būs lieliska iespēja parādīt, cik mēs esam stipri un vareni.

LSDSP pārceļ kongresu, lai pirms vēlēšanām nāktu ar jaunu partijas programmu 
Ināra Egle,  Diena  08/22/05    Lai 9.Saeimas vēlēšanās pieteiktu sevi ar jaunu un modernu programmu, LSDSP dome sestdien nolēma pārcelt novembrī plānoto sociāldemokrātu kongresu uz nākamā gada martu. Par to Dienu informēja LSDSP ģenerālsekretārs Gundars Bojārs, norādot, ka "kongress ir pietiekami dārgs pasākums, lai vienkārši sanāktu un papļāpātu, bet nopietnu programmu sagatavot līdz novembrim mēs nepagūsim". Ne rudenī, ne pavasarī LSDSP vadības vēlēšanas nebūtu paredzētas, taču, kongresā jāapstiprina arī statūti, tāpēc vēl nevar prognozēt, kura cilvēka vadībā LSDSP sevi pieteiks 9.Saeimas vēlēšanās.
Savu priekšsēdi sociāldemokrāti ievēlē reizi divos gados. "Neviens nav ierosinājis citu priekšsēža kandidātu, un es pieņemu, ka tas būs Juris Bojārs," teica viņa dēls G.Bojārs. Jāatgādina — lai pašvaldību vēlēšanu priekšvakarā izvairītos no priekšsēža vēlēšanās paredzamiem strīdiem, sociāldemokrāti 2004.gada rudenī iesākto kongresu turpināja pēc vēlēšanām šā gada aprīlī, kur Daini Īvānu amatā nomainīja J.Bojārs. 
Diena jau rakstījusi, ka Rīgas domes labējo partiju politiķi neoficiāli prognozējuši sociāldemokrātu šķelšanos iekšējo nesaskaņu dēļ, pieļaujot, ka daudz ko izšķiršot rudenī plānotais kongress, kas tagad ir pārcelts. Ne G.Bojārs, ne priekšsēža vietnieks Jānis Dinevičs nedomā, ka kongresa atlikšana varētu kaut kā ietekmēt attiecības partijā vai rosināt šķelšanos. Dzirdēts arī, ka LSDSP deputātus individuāli uzrunā gan Jaunā laika, gan Tautas partijas politiķi. Izvairoties komentēt šo faktu, J.Dinevičs tikai sacīja: "Šobrīd mums nav domas pa vienam kaut kur doties. Mūsu frakcijā ir profesionāli politiķi, kas apzinās, ka mūsu vērtība ir vienotība."
J.Dinevičs arī uzskata, ka JL būtu tikai ieguvis, ja uzaicinātu LSDSP par koalīcijas partneri, "jo tam blakus būtu kompetenta frakcija, kas vienmēr pilda savus solījumus". Aģentūra LETA arī ziņo, ka sestdien domes sēdē J.Dinevičs sacījis — "pārējās koalīcijas frakcijas speciāli provocē Aivaru Aksenoku un Jauno laiku, lai nodemonstrētu tā neprofesionalitāti un pieredzes trūkumu". J.Dinevičs Dienai uzsvēra, ka startēt Saeimas vēlēšanās kā domes opozīcijas frakcijai esot daudz izdevīgāk, jo "pozīcijā mēs būtu spiesti klusēt un nevarētu izteikties". Arī G.Bojārs uzskata, ka LSDSP esot visas iespējas sevi spilgti pieteikt vēlēšanās, norādot ne tikai to, ka "Rīgas domē nekas nenotiek, bet arī parādot, pie kādas krīzes valsti ir novedušas labējās valdības". Uz jautājumu, vai sociāldemokrāti spēs darboties pietiekami saskanīgi, G.Bojārs atbildēja, ka katrā partijā ir dažādi cilvēki, taču mērķi esot kopīgi.

Robežsardze neatbild uz Sarkanā Krusta aizdomām, ka somālieši nav informēti par patvēruma lūgšanas iespēju 
Līga Strazda,  Diena  08/22/05    Latvijas Sarkanā Krusta darbinieki šaubās, vai septiņi nelegālie ieceļotāji no Somālijas vispār ir informēti par tiesībām lūgt patvērumu Latvijā. Valsts robežsardzes darbinieki, kuru varā patlaban nelegālie ieceļotāji atrodas, uz tiešu jautājumu, vai somāliešiem ir izskaidrotas viņu tiesības, neatbild. 
"Latvijas robežsardze strādā saskaņā ar Latvijas likumdošanu, kas saskaņota ar Eiropas direktīvām," Dienai teica robežsardzes pārstāve sakariem ar presi Solveiga Jablonska. Diena jau rakstījusi, ka robežsardze Igaunijā sameklēja tulku, lai no somāliešiem iegūtu paskaidrojumus. Tomēr S.Jablonska neatbildēja, vai viņš tulkojis arī robežsargu paskaidrojumus par tiesībām lūgt Latvijā patvērumu, ja šie cilvēki sevi uzskata par bēgļiem. "Man nav komentāru. Es jums pateicu savas priekšniecības atbildi," sacīja robežsardzes darbiniece. 
Latvijas likumdošana nosaka, ka robežsardze nelegālo imigrantu aizturēšanas protokolā norāda tā sastādīšanas laiku, vietu, protokola sastādītāja amatu, vārdu un uzvārdu, ziņas par aizturēto, aizturēšanas laiku un motīvus. Ja aizturētie nesaprot latviešu valodu, lai sniegtu paskaidrojumus, viņiem jānodrošina tulks. Imigrācijas likums neuzliek robežsargiem pienākumu sniegt paskaidrojumus. "Vairāk nav neviena publiska akta, kas nosaka, ka ir jāaizskaidro šiem cilvēkiem viņu tiesības," pauž Latvijas Sarkanā Krusta (LSK) pārstāve Dita Mālniece.
Kontaktējoties ar somāliešiem, kad tie ieradušies LSK birojā, viņai radies iespaids, ka nelegālie ieceļotāji ļoti vāji orientējas situācijā. Tāpēc esot iespējams, ka ieceļotāji neiesniedz pieteikumu pēc patvēruma, jo nezina, ka tas ir jādara. "Kamēr iesniegums nav iesniegts, viņiem nav nekādu tiesību, neskaitot elementāras starptautiskās cilvēktiesības," teic D.Mālniece. Arī Sarkanā Krusta darbinieki no robežsardzes amatpersonām nav varējuši gūt atbildi, vai nelegālie ieceļotāji zina par savām tiesībām. "Tā somālieši var tikt izsūtīti, nemaz nezinot, ka viņiem bijušas tiesības iesniegt patvēruma prasību," saka D.Mālniece.
Latvijas Cilvēktiesību biroja juriste Līga Bikseniece Dienai teica, ka līdz šim birojs nav interesējies par somāliešu problēmām, taču, ja parādīsies informācija, ka tiek pārkāptas viņu tiesības, arī Cilvēktiesību birojs šo situāciju varētu pārbaudīt.

Saeima: Īrnieku interesēs var ierobežot denacionalizēto namu īpašnieku tiesības
LETA  08/22/05    Īrnieku interesēs īstermiņā un samērīgā apjomā ir pieļaujams ierobežot denacionalizēto namu īpašnieku tiesības, jo to netraucēta rīkošanās ar īpašumu padarītu kritisku daudzu, īpaši sociāli mazaizsargāto, īrnieku stāvokli, uzskata Saeima. 
Parlaments sagatavojis atbildes rakstu Satversmes tiesai (ST) saistībā ar ierosināto lietu par īres griestu saglabāšanu līdz 2008.gadam. 
ST lieta ierosināta par pērnā gada 20.decembrī Saeimas pieņemtajiem grozījumiem likumā “Par dzīvojamo telpu īri”. Pieteikumu tiesā iesnieguši pieci Rīgas un Smiltenes namīpašnieki - Ilmārs Ernests, Baiba Paulsone, Anda Erneste, Ingūna Erneste un Arnis Andersons. 
Prasības pieteikumā norādīts, ka īres griestu darbības pagarināšana ir pretrunā ar namīpašnieku tiesībām uz īpašumu. Prasības iesniedzēji norāda: īres griestu saglabāšana pārkāpj vienlīdzības principu, jo “ierobežojumi īres maksai ir tikai privātajos namos, bet nav valstij un pašvaldībām piederošajos namos”. “Valsts nedrīkst namīpašniekiem uzlikt pienākumu rūpēties par īrniekiem,” uzsver prasības pieteicēji, norādot, ka tas ir valsts pienākums. 
“Ja apstrīdētā norma netiktu pieņemta, pavērtos iespēja masveidā uzteikt īres līgumus un no daudzām mājām izlikt īrniekus. Savukārt tas varētu acumirklī sagraut plānotos valsts ilgtermiņa sociālās politikas regulēšanas instrumentus,” vēstulē ST skaidro Saeima. 
Kā norāda likumdevējs, arī Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir atzinusi, ka īres maksas ierobežojumiem ir leģitīms mērķis - nodrošināt trūcīgo īrnieku sociālo aizsardzību apstākļos, kad ir ilgstošs dzīvojamās platības trūkums un pastāv bažas par nepamatoti augstas īres maksas noteikšanu. 
Saeima, pieņemot apstrīdēto normu, pēc iespējas ir centusies ievērot tās adresātu viedokli. Namīpašnieku intereses daļēji ņemtas vērā, nosakot pietiekami augstus īres maksas ierobežojumus, bet īrnieku - sociāli mazaizsargāto personu intereses ievērotas, uz laiku saglabājot īres maksas ierobežojumus. 
Saeima apšauba prasības pieteicēju sniegto argumentu, ka patlaban ir zudusi vajadzība ierobežot īres maksu. Pēc Saeimas domām, pēc būtības nav mainījušies objektīvie apstākļi, kas savulaik izraisīja īres maksas ierobežojumu noteikšanu. 
Tiek atgādināts, ka, pieņemot apstrīdēto normu, tika paredzēti dažādi ilgtermiņa mājokļu politikas risinājumu mehānismi, kuri ir pieņemti vai tiek gatavoti pieņemšanai. 
Saeima uzskata, ka apstrīdētajā normā izraudzītie līdzekļi ir samērojami ar leģitīmo mērķi. Šo secinājumu apstiprina arī fakts, ka apstrīdētajā normā noteiktie īres maksas ierobežojumi nav imperatīvi noteikti, bet ir piemērojami, ja vienošanās starp pusēm par ko citu nav panākta. 
Pēc deputātu domām, likumdevējs ir tiesīgs noteikt saprātīgus ierobežojumus īres maksai, it īpaši peļņas gūšanai no tās, ja tas nepieciešams citu personu tiesību un interešu aizsardzībai ierobežotā laika posmā. To atzinusi ne tikai Eiropas Cilvēktiesību tiesa, bet arī citu valstu konstitucionālās tiesas. 
Nepamatoti augstas īres maksas noteikšana nonāktu pretrunā ar valsts pienākumu īstenot sociālo taisnīgumu, savu lēmumu pamato likumdevējs. 
Pēc Saeimas domām, ir ievērots Satversmes 105.pants, kas nosaka, ka īpašuma tiesības var ierobežot vienīgi saskaņā ar likumu, jo apstrīdētajai normai ir leģitīms mērķis. 
Arī samērīguma princips ir ievērots: pirmkārt, īres maksas ierobežojumi ir samērīgi maksātspējīgu pieprasījumu. Otrkārt, normatīvie akti neuzliek namīpašniekam tādus pienākumus, kurus tas nevarētu pildīt, saņemot ierobežotu īres maksu. Treškārt, statistikas dati liecina par to, ka īres maksa, kas noteikta, pusēm vienojoties, parasti atšķiras no likumā paredzētās, uzsver Saeima. 
Parlaments arī noraida pieteikuma iesniedzēju bažas, ka, pieņemot apstrīdēto normu, pārkāpts tiesiskās paļāvības princips, proti, ierobežojums bijis terminēts un namīpašnieki varējuši paļauties un plānot savu darbību, būdami pārliecināti, ka likums vairs neierobežos īres maksu. 
“ST ir noteikusi, ka indivīds var atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu tikai tādā gadījumā, ja likumdevēja iepriekš noteiktais tiesiskais regulējums radījis pamatu tiesiskajai paļāvībai. Minētais princips neaizsargā personas hipotētisku interesi, kuru, iespējams, varētu īstenot, ja ierobežojums vairs nepastāvētu,” teikts atbildes rakstā. 
Tiek uzsvērts, ka likumdevējs nevis pagarināja jau pastāvošo ierobežojumu termiņu, bet gan noteica citu, kvalitatīvi jaunu ierobežojumu, paredzot arī ilgtermiņa risinājumu, kas perspektīvā ļaus neierobežot personas tiesības uz īpašumu. 
Papildus minētajam Saeima norāda arī uz īrnieku tiesisko paļāvību, ka valsts pildīs savu pienākumu un turpinās noteiktā veidā aizsargāt viņu intereses. 
Ievērojot iepriekšminēto, Saeima uzskata, ka pērn ziemā pieņemtie grozījumu likumā “Par dzīvojamo telpu īri” atbilst Satversmes 1., 91. un 105.pantam, un lūdz pieteikumu atzīt par nepamatotu un apstrīdēto normu - par atbilstošu Satversmei. 

Saimniecībā un biznesā...

Vienīgais naudas muzejs Latvijā
Lelde Petrāne,  NRA  08/15/05    Muzeju apmeklē vidēji tūkstoš interesentu mēnesī.
Latvijas Bankas (LB) galvenajā ēkā bijušajā divstāvīgajā seifā un tā trīs priekštelpās izveidots apmeklētāju centrs Naudas pasaule, kas apvieno moderna muzeja un izglītošanas funkcijas. Muzejā apmeklētājus sagaida gan naudas viltotājs aiz restēm, trīsarpus tonnas smagas seifa durvis, pilnā uniformā bruņots naudas sargs, gan plaša informācija par LB vēsturi un funkcijām. 
Nokļūstot Naudas pasaulē, pirmajā brīdī pārņem izbrīns, cik krasi šī vieta kontrastē ar konservatīvo stilu, kāds ieturēts citās LB telpās. Tāds bijis apmeklētāju centra veidotāju mērķis – radīt modernu muzeju, gan saglabājot vēstis, kas atgādinātu apmeklētājiem par šīs telpas vēsturi, gan, izmantojot mūsdienu tehnoloģiskos risinājumus, sniegt viesiem pēc iespējas pilnīgāku informāciju par finanšu jautājumiem. 
Gluži vai neticami šķiet, ka tagadējā muzeja vietā vēl nesen atradās naudas noliktava ar bleķa grīdām, stiepļu žogiem un dzelzs skapjiem, kuru plauktos glabājās vesela bagātība. Pēc arhitektūras speciālistu ieteikuma, daži no šiem skapjiem joprojām ir saglabāti. Tikai agrāk tajos stāvēja nauda, tagad – glīti izvietoti izglītojoši materiāli. 
Muzeja pirmais stāvs veltīts LB vēsturei, monetārajai politikai un informācijai par to, kā centrālā banka saimnieko ar valūtas rezervēm. Atrodama informācija arī par Ekonomikas un monetāro savienību, kā arī par Latvijas tuvošanos eirozonai un gaidāmajai pārejai no lata uz eiro. Pirmajā stāvā joprojām saglabājušās trīsarpus tonnu smagās bijušā seifa durvis, kas agrāk to atdalīja no priekštelpām. Tālāk par šo vietu bez īpaša iemesla netika pat centrālās bankas prezidents. 
Otrajā stāvā daļa zāles veltīta naudas drošības tēmai. Pie sienas izvietoti vairāku krimināllietu materiāli, kas kalpo kā pierādījums, ka naudas viltošana ir noziegums, par kuru cilvēks var nonākt ieslodzījumā. Turpat redzamas arī dekoratīvas restes, aiz tām – naudas viltotājs. Nospiežot podziņu, muzeja apmeklētājiem tiek demonstrēta naudas viltošanas iekārta, kuru policija konfiscējusi Juglā. Cilvēki savā virtuvē ar tās palīdzību ražojuši naudas viltojumus. Apmeklētāju centra vadītājs Jānis Motivāns stāsta, ka muzeja veidotāju motīvs bijis no ekonomiskā viedokļa skaidrot, kāpēc viltot naudu ir slikti. "Ja ne puse, tad vismaz viena trešdaļa muzeja apmeklētāju pie šā stenda stāv ar domu, ka nebūtu slikti, ja arī viņiem mājās būtu šāda naudas viltošanas mašīna. Mūsu uzdevums ir mainīt šo domāšanu," uzsvēra centra vadītājs.
Apmeklētājiem tiek piedāvāts ieskatīties naudas tapšanas procesā. Ar seifa kloķīšiem iespējams grozīt monētas un banknotes, tādējādi gūstot sīkāku informāciju par katru naudas vienību. Cilvēki tiek iepazīstināti arī ar maksājumu sistēmām. Aizpildot fiktīvu maksājuma uzdevumu, uz ekrāna soli pa solim var sekot līdzi tam, kas notiek ar šo maksājumu, līdz tas nonāk līdz galamērķim. Lielu popularitāti izpelnījušās muzejā pieejamās zināšanu spēles. Banku servisa centrs palīdzējis sagatavot stendu par maksājumu kartēm. Apmeklētājiem tiek piedāvāta arī iespēja redzēt, kā izskatās miljons latu, un apskatīties uz pilnā uniformā tērpu cilvēku, kurš apsargā šo naudu. Pieejot tuvāk šim stendam, skatītājus pārsteidz signalizācija. Muzejā iekārtota arī lekciju zāle, kurā var noskatīties kādu no 12 izglītojošajām filmām. 
Apmeklētāju centra Naudas pasaule vadītājs skaidro, ka muzeja veidošanā ņemtas vērā cilvēka dabiskās īpatnības. Gandrīz jebkurš apmeklētājs jebkurā vecumā vispirms veicot eksperimentu un tikai pēc tam domājot. Piemēram, muzejā ir stends ar maskām, kas parāda, ko Latvijas Banka vēro makroekonomikā. Cilvēki pirmām kārtām pieliekot sejas pie šīm maskām, ieskatoties un tikai pēc tam izlasot, ko šis stends attēlo. 
J. Motivāns stāsta, ka par drošību ir padomāts, jo visam notiekošajam muzeja telpās līdzi seko 12 kameru, jo tā tapšanā ieguldīti prāvi līdzekļi. Apmeklētāju centra izveidei izmantoto telpu rekonstrukcijas izmaksas veido 596 tūkstošus latu, bet Naudas pasaules ekspozīcijas izveides izmaksas – 413 tūkstošus latu. Muzeju pašlaik apmeklē vidēji tūkstoš interesentu mēnesī. Galvenokārt tās ir grupas no dažādām mācību iestādēm. Pieteikties bezmaksas apmeklējumam var, izmantojot elektronisko pieraksta sistēmu Latvijas Bankas mājaslapā internetā.
Alus mieži – nemainīga vērtība
Ilze Šteinfelde,  NRA  08/15/05     No viena Agrofirmas Tērvete hektāra valsts nopļauj 320 latu.
Akciju sabiedrība Agrofirma Tērvete ar alus miežu audzēšanu nodarbojas jau 34 gadus, un ne reizi šajos gados mieži nav pievīluši.
Agrofirmā Tērvete miežu lauki plešas aptuveni 600 hektāru platībā. Miežus audzē gan lopbarībai, gan alum. 
"Nešķirojam: tas miežu lauks alum, tas lopbarībai. Audzējam tikai alus darināšanai piemērotas šķirnes. Ievācam apmēram 2000 tonnas miežu, un ar šo daudzumu pietiek gan alum, gan dzīvniekiem. Lopbarībai izmantojam nestandarta graudus," sacīja M. Goba.
Nākamgad uzņēmums miežu platības palielinās, jo pēc SAPARD projektu realizācijas alus darītavas jauda ir dubultojusies. 
Arī līdz šim Tērvetē mieži auga vairāk, nekā vajadzēja uzņēmuma vajadzībām. Daļu ražas kādreiz pārdeva citiem alus darītājiem, tagad lielākoties lietuviešiem.
"Pēc labiem miežiem ir pieprasījums. Tos iepērk Lietuvas iesalnīca," skaidroja M. Goba.
Alus mieži Tērvetē ir nemainīga vērtība jau vairākus gadu desmitus, kopš šeit ražo alu. Alus darītava uzbūvēta 1971. gadā, un no tā laika Tērvetes laukos ik gadu tiek audzēti mieži.
"Alus miežus noteikti audzēsim arī nākotnē, jo, kamēr vien būs Tērvetes alus, tikmēr mēs to gatavosim no saviem miežiem," uzsvēra M. Goba.
Alus mieži līdz šim uzņēmumu nav pievīluši. Laika apstākļi gan, teic M. Goba. 
Lai būtu droši, ka alus darītavai nepietrūks miežu, uzņēmums glabā graudus rezervē. Apmēram tik daudz, lai no tiem alu varētu ražot vismaz pusgadu. Par citu kultūru perspektīvu uzņēmuma vadītājs gan nav tik pārliecināts.
"Pārtikas kviešu audzēšana sāk kļūt problemātiska. Nopietni jāpārdomā, vai vispār ir vērts tos audzēt. Pārtikas kviešu cena ir ļoti zema – 62 lati par tonnu, savukārt izmaksas krietni pieaugušas. Turklāt tirgus ir piesātināts un kviešu realizācija prasa piepūli," sprieda M. Goba.
Tērvetē cukurbietes audzē 220 hektāru platībā. Uzņēmumam ir 8500 tonnu liela cukurbiešu kvota. Bietes nodod gan Jelgavas, gan Liepājas cukurfabrikai.
"Cukurbiešu audzēšana prasa ļoti lielu tehnisko nodrošinājumu, lielus ieguldījumus, zināšanas. Izmaksas uz vienu hektāru mērāmas vairākos simtos latu. Turklāt tā ir samērā kaprīza kultūra. Tāpēc domāt, ka cukurbietes ir zelta ādere, ir aplami. Bažas par šīs nozares nākotni Latvijā rada arī gaidāmā reforrma. Ja reforma notiks tā, kā to šobrīd iecerējusi Eiropas Komisija, biešu audzēšana kļūs nerentabla. Tomēr ceru, ka reforma tiks mīkstināta," optimistiski teic M. Goba.
Lai gan alus ražošana uzņēmuma struktūrā ieņem lielu daļu, Tērvetē pienu joprojām ražo vairāk nekā alu, ar zināmu lepnumu balsī teic M. Goba.
"Agrofirma Tērvete nodarbojas ne tikai ar pamatprodukcijas ražošanu, tas ir, audzē graudus, cukurbietes, rapsi, nodarbojas ar piena lopkopību, bet arī ar pārstrādi. Uzņēmums ražo alu, konditorejas izstrādājumus, gaļas izstrādājumus. Tērvetei ir veikali un kafejnīcas. Viss ražošanas, pārstrādes, tirdzniecības process tiek aplikts ar nodokļiem. Pērn nodokļos uzņēmums samaksāja 970 000 latu, par 58 procentiem vairāk nekā aizpērn. 
No katra Tērvetes hektāra valsts novāc 320 latu nodokļu veidā," filozofiski teic M. Goba.
Piektdien pie Tērvetes alus darītavas tiks uzvilkts kvalitātes karogs, ko Mārketinga padome piešķīrusi uzņēmumam. Agrofirma Tērvete ir viens no pieciem Mārketinga padomes īpašo atzinību ieguvušajiem uzņēmumiem valstī. 
Mārketinga padomes direktore Ingūna Gulbe izteicās, ka konkurence, lai izpelnītos šādu godu, ir bijusi ievērojama: "Ekspertu darbs bija spraigs, jo visi 24 zaļās karotītes uzņēmumi ir sevi apliecinājuši kā kvalitatīvu un augstvērtīgu pārtikas produktu ražotāji. Tādēļ izvēlēties nebija viegli."
Alus darītavas vadītāja Anita Krāģe par saņemto atzinību ir iepriecināta: "Es vienmēr esmu cienījusi Tērvetes alus pircēju un uzskatu, ka mums ir izglītots patērētājs. Mūsu un Mārketinga padomes kopīgais darbs ir vēl pārliecinošāk uzsvērt – mūsu izejvielas un darba prasme ir mūsu nacionālais lepnums.
Minimālā alga – 90 vai 100 latu
Gundega Skagale,  NRA  08/16/05    Ja darbaspēka aizplūšanas tendences turpināsies, iespējams, Latvijai būs nepieciešams atvieglot kārtību darba atļauju saņemšanai trešo valstu pilsoņiem, atzīst Labklājības ministrija.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka no 2006. gada 1. janvāra Latvijā plānots palielināt minimālo algu par 10 latiem līdz 90 latiem mēnesī. Tajā pašā laikā Latvijas Darba devēju konfederācija aicina minimālo algu celt straujāk – līdz 100 latiem mēnesī. "Vienlaikus atbalstām arī neapliekamā minimuma paaugstināšanu, kas ir būtisks priekšnosacījums iedzīvotāju pirktspējas palielināšanai un nelegālās nodarbinātības negatīvo seku mazināšanai. Turklāt šāda darbinieku reālo ienākumu palielināšana kaut nedaudz stiprinās Latvijas darba devēju konkurētspēju kvalificētu darbinieku piesaistīšanā un noturēšanā brīvas darbaspēka kustības apstākļos vienotajā Eiropas Savienības darba tirgū," uzskata Latvijas Darba devēju konfederācijas ģenerāldirektora vietnieks Edgars Korčagins. Saskaņā ar Eiropas Darba devēju federācijas datiem Latvijā minimālā mēneša darba alga ir viena no zemākajām salīdzinājumā ar citām ES dalībvalstīm. Līdz ar to darbspējīgie cilvēki dodas peļņā uz citām valstīm. Piemēram, Lietuvā minimālā darba alga ir 550 litu (112,2 lati), Igaunijā 2690 Igaunijas kronas (120,40 latu), bet visaugstākā minimālā darba alga ir Luksemburgā – 1467 eiro (1026,74 lati).
Šobrīd 2004. gadā noteiktais minimālās algas reālais apmērs inflācijas dēļ ir samazinājies par 7,3%, sasniedzot tikai 74,16 latu (bruto darba alga) no 80 latiem.
Eksperti: valdības lēmums nevērsties pret inflāciju ir loģisks 
Zane Piļka,  Diena  08/17/05    Valdības lēmums pagaidām atteikties no inflācijas mākslīgas bremzēšanas bija loģisks un paredzams, šādu atziņu pēc valdības paziņojuma, ka slepenie inflācijas ierobežošanas instrumenti vismaz līdz decembrim netiks izmantoti, izteica Dienas aptaujātie ekonomikas eksperti. Ekonomistu apvienības 2010 eksperts Roberts Remess uzskata, ka valdība tikai attaisnojas, sakot, ka iemesls atteikties no tā sauktā slepenā plāna ir inflācijas samazināšanās. Viņaprāt, īstais iemesls ir apziņa, ka piedāvātie instrumenti nedos cerēto efektu. Valdība norāda — slepenais inflācijas apkarošanas plāns tiks iedarbināts, ja inflācija tomēr atkal sāks pieaugt. 
"Mīnusu līdz šim izskanējušiem valdības plāniem bija vairāk nekā plusu," atzīst ekonomists Uldis Osis, tāpēc, viņaprāt, valdība izdarījusi pareizo izvēli pagaidām neiejaukties. Speciālists norāda, ka visi instrumenti, ko valdība varētu izmantot, nozīmē neko citu kā naudas plūsmas pārdali pēc principa — no vienas kabatas otrā, tāpēc jēgas no tā nebūtu nekādas. "Kamēr inflācija nav sasniegusi divciparu skaitli, manuprāt, labāk neko neuzsākt," domā U.Osis. Pēc Latvijas Universitātes Tautsaimniecības institūta direktora Roberta Škapara domām, valdībai tiešām vislabākais nogaidīt, jo tirgus ekonomika ir smalks mehānisms. 
Ministru prezidenta Aigara Kalvīša padomnieks Aigars Štokenbergs skaidro, ka valdība katru mēnesi sekos līdzi patēriņa cenām un, ja tām būs tendence augt, tiks nekavējoties iedarbināti visi valdībai pieejamie instrumenti. A.Štokenbergs atzina — ja šā gada decembrī inflācija nebūs nokritusies līdz 5,5—5,8% atzīmei, slepenais inflācijas ierobežošanas plāns tiks īstenots. Viens no pirmajiem darbiem, pēc A.Štokenberga teiktā — ministru algu iesaldēšana un automašīnu nepirkšana ministrijām. Kā ziņots, kopš maija inflācija Latvijā nav cēlusies, bet jūlijā pat samazinājusies par 0,2 procenta punktiem.
***
Inflācija 2005.gadā
Janvārī 6,6%
Februārī 6,9%
Martā 6,4%
Aprīlī 6,9%
Maijā 6,3%
Jūnijā 6,3%
Jūlijā 6,1%

Novērtē Kalvīša žestu IT nozarei 
Kristaps Pētersons,  Diena  08/17/05    Latvijas uzņēmēju delegācijas ciemošanās pie Microsoft drīzumā var nest taustāmus augļus
Premjera Aigara Kalvīša (TP) klātbūtne Latvijas informācijas tehnoloģiju industrijas delegācijā pie programmatūras giganta Microsoft pierādot, ka valsts atbalsta informācijas tehnoloģijas (IT) nozari ne tikai mutiski, bet nopietni domā arī par moderno tehnoloģiju ieviešanu, piemēram, izglītībā un medicīnā. Delegācijā esošie uzņēmēji secina, ka ieguvumus no divu saspringtu dienu vizītes varēs reāli "taustīt" jau pavisam drīz — viens no ieguvumiem varētu būt jaunu valsts investīciju projektu īstenošana IT jomā. 
Daži uzņēmēji brauca jau ar konkrētiem sadarbības projektiem, citi smēlās iespaidus nākotnes mājokļa un biroja apskates laikā, bet valsts sektora pārstāvji iepazinās ar programmatūras ražotāja piedāvātajām iespējām e–pārvaldē un e–veselības jomā. Exigen Latvija valdes priekšsēdētājs Guntis Urtāns saka, ka labāk ir vienreiz redzēt nekā simts reižu dzirdēt. "Microsoft nākotnē fokusēsies uz valsts sektoru," atzīst G.Urtāns un norāda, ka giganta partneriem līdz ar to tiek dots signāls, ka tieši tur nākotnē būs potenciālais tirgus. "Šī vizīte bija nozīmīga kaut vai tāpēc, ka 20 nozīmīgākie Latvijas IT spēlētāji vienlaikus atradās vienā telpā," saka Exigen Latvija valdes priekšsēdis.
E–lietu ministra biroja vadītāja Ina Gudele Dienai atzina, ka šī vizīte bija nepieciešama tieši uzņēmējiem, lai atjaunotu viņos motivāciju piedalīties projektos un celt sadarbības tiltus savā starpā, uzskata I.Gudele. "Tas, ka no Microsoft puses šāda delegācija tika uzaicināta, nozīmē, ka mūsu valsts viņu kartē ir pamanīta," norāda Latvijas programmatūras izstrādātāja Tilde direktors Andrejs Vasiļjevs.
Microsoft lielā apjoma dēļ neviena valsts to nevar ignorēt, jo tieši pasaules bagātākā uzņēmēja Bila Geitsa savulaik radītā biznesa impērija tagad nosaka toni IT pasaulē, atzīst IT nozares pārzinātāji. "Zinot, pie kādiem projektiem strādā Microsoft, katrs mūsu uzņēmējs var pielāgoties un līdz ar to pelnīt," uzskata I.Gudele. A.Vasiļjevs stāsta, ka atradis ar Microsoft kopīgu valodu, jo programmatūras gigantam tāpat kā Tildei prioritāras ir tulkošanas sistēmas un balss vārdnīcu tehniskie risinājumi. Microsoft Latvia vadītājs Sandis Kolomenskis vizītes laikā novērojis, ka Latvijas uzņēmējiem radās vairākas konkrētas sadarbības ieceres, kas paredz Latvijā ražotos IT risinājumus savietot ar jau esošajiem un plānotajiem Microsoft produktiem. "Tas savukārt ļaus palielināt Latvijas IT produktu un pakalpojumu eksporta apjomus," uzsver S.Kolomenskis.
"No mūsu puses konkrēti bija runa par izglītības jautājumiem — kā veicināt izglītības sistēmas datorizāciju. Šajā jomā jau tiek realizēts projekts Unlimited Potential — tulkotas apmācību programmas, kas dažās pašvaldībās pārbaudes režīmā būs pieejamas jau šogad," par konkrētiem sadarbības piemēriem stāsta A.Vasiļjevs.
Microlink valdes loceklis Jānis Rancāns Dienai atzina, ka brauciens bijis pārāk vispārīgs, lai iedziļinātos kādu konkrētu projektu detaļās vai tehniskās specifikācijās. "Pirmā lieta ir futūristiskie IT risinājumi, kuros Microsoft investē milzīgus līdzekļus. Tas ir pētniecības process, kura rezultātā izkristalizējas tas, kādus elektroniskos rīkus nākotnē lietos cilvēki." J.Rancāns secina — kontaktējoties ar cilvēkiem, kas jau "dzīvo nākotnē", arī pašam rodoties motivācija lūkoties pāris gadu uz priekšu. Kā sev noderīgu novērojumu J.Rancāns uzskata Microsoft centienu savu programmatūru sasaistīt ar konkrētām mobilām ierīcēm, kuras cilvēki viegli un ērti var lietot ikdienas darbā.
Delegācijai bija iespēja iepazīties arī ar nākotnes biroja vīziju, kurā komunikācija visās nodaļās un darbiniekiem ārpusē norit virtuāli. Arī nākotnes mājas prototips uzņēmējos izraisījis interesi, jo televizora ekrānu kā visas mājas dzīves organizētāju patlaban jau ievieš lielās tehnoloģiju firmas pasaulē. "Es uzskatu, ka tas radīja vielu pārdomām. Bija vēl viena iespēja pārliecināties par to, kādā virzienā nākotnē strādās modernās tehnoloģijas," saka Latvijas Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas asociācijas (LIKTA) viceprezidents Andris Anspoks.
Sarunā ar Microsoft viceprezidentu Bredu Smitu Latvijas valdības vadītājs visvairāk uzsvaru licis uz e–pārvaldes infrastruktūras izveides jautājumiem un valdības plāniem intelektuālā īpašuma aizsardzībā. "Dariet to sevis, nevis mūsu dēļ. Valstīs, kurās intelektuālā īpašuma aizsardzībai netiek pievērsta uzmanība, esmu novērojis, ka IT talanti emigrē uz citām valstīm vai kļūst par vidusmēra darba ņēmējiem, jo nejūt, ka valsts būtu ieinteresēta aizsargāt viņu jaunradīto intelektuālo īpašumu," iespējamās pirātisma straujās izplatības sekas iezīmējis B.Smits. 
A.Kalvītis uzaicinājis Microsoft vadību apciemot Latviju, informējot par nākamā gada maijā paredzēto ASV investīciju semināru Rīgā. Atbilde par piedalīšanos no programmatūras ražotāja puses pagaidām vēl nav dota.

Alkohola patēriņš šī gada pirmajā pusgadā pieaudzis par 30%DELFI  08/18/05    Šī gada pirmajā pusgadā Latvijā alkoholisko dzērienu un alus patēriņš pieaudzis par aptuveni 30%, liecina Valsts ieņēmumu dienesta statistika. 
2005.gada pirmajā pusgadā akcīzes nodoklis par alkoholiskajiem dzērieniem un alu kopumā iekasēts 30,4 miljonu latu apmērā, kas ir par 7 miljoniem jeb par 30% vairāk kā pērnā gada pirmajā pusgadā. 
Nodokļa ieņēmumu kāpumu veicināja alkoholisko dzērienu patēriņa pieaugums par 29%. Šī gada pirmajā pusgadā alkohola patēriņš absolūtā alkohola izteiksmē palielinājies par 31% salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmo pusgadu galvenokārt uz degvīna apjomu rēķina. Alus patēriņš šogad saglabājies pērnā gada līmenī. 
No 2000. līdz 2002.gadam alkoholisko dzērienu patēriņš absolūtā alkohola izteiksmē samazinājās, taču 2003.gadā tas pieauga uz vājo alkoholisko kokteiļu un alus rēķina. Pērn alkohola patēriņa kāpumu izraisīja tieši stipro dzērienu, pārsvarā degvīna patēriņa apjomu pieaugums, savukārt Latvijā populārākā alkoholiskā dzēriena – alus – patēriņš salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu samazinājās par 9%. 
No Latvijā realizētajiem dzērieniem šī gada pirmajā pusgadā 74,6% bija alus, 7,7% - vīns, 2,4% - raudzētie dzērieni un citi dzērieni. 
Populārākie realizētie dzērieni bija “Aldara” Pilzenes un Gaišais alus, Cēsu gaišais alus, “Kagors” , degvīni “Kaznacheiskaya” un “3 graudu”. 
Ienākumi būs jādeklarē visiem iedzīvotājiem 
Sanita Jemberga,  Diena  08/18/05    Pēc diviem gadiem visu Latvijas iedzīvotāju pastkastītēs iekritīs Valsts ieņēmumu dienesta (VID) paziņojums, kurā uzskaitīti viņa ienākumi un nodokļu maksājumi, īpašumi, kredīti, uzkrājumi un lūgts ar parakstu apstiprināt ziņu patiesumu vai tās labot. Pēc tam ziņas nonāks vienā datu bāzē, kuru var izmantot likumsargi, pārbaudot aizdomīgus darījumus vai pēkšņas mantiskā stāvokļa izmaiņas.
Tādu ainu trešdien iezīmēja premjers Aigars Kalvītis (TP) pēc Noziedzības novēršanas padomes sēdes, kurā tiesībsargājošo iestāžu, ministriju un Saeimas pārstāvji vienojušies par deklarēšanu kā labāko līdzekli iedzīvotāju ienākumu kontrolei. Lai gan pirms tam kā reālākā tika apsvērta iespēja likt deklarēties tikai iedzīvotājiem, kuru ienākumi pārsniedz noteiktu līmeni, A.Kalvītis sacīja, ka deklarēšana attieksies uz visiem: "Katram būs jāiesniedz sākumdeklarācija, un pēc tam norisināsies komunikācija starp VID un iedzīvotājiem." Pagaidām vispārīgs bija premjera skaidrojums par kārtību, kura tikšot izstrādāta 2—3 nedēļās. Līdztekus deklarēšanai tikšot ieviesta arī legālā prezumpcija un pierādījumu nasta pārnesta uz deklarācijas iesniedzēju. Nevis valstij būs jāpierāda, ka ienākumi vai īpašumi ir nelegāli, bet deklarācijas iesniedzējam jāspēj pārliecināt par to likumību. 
Iedzīvotāju ienākumu un īpašumu ikgadēja deklarēšana ir viens no soļiem, kuru Latvijai kā vēlamu ilgus gadus ieteikuši pašmāju un ārvalstu korupcijas apkarošanas speciālisti. Lai gan pirmais likumprojekts tika iesniegts vēl Augstākajā padomē, visas Saeimas ap to muļļājušās, bet nekad nav pieņēmušas, aizbildinoties gan ar lielajām izmaksām, gan apšaubāmajām pārbaudes iespējām, gan faktu, ka 90.gadu sākumā radušās bagātības izmeklēšanai tas ir par vēlu un daži pat to saukuši par faktisku amnestiju.
Korupcijas pētnieks Valts Kalniņš trešdien Dienai norādīja, ka svarīgākais ir sekot, lai nebūtu ieviesta unikāla vienreizēja deklarēšana, bet tā notiktu ik gadu. "Vienreizēja kampaņa būtu labs veids, kā ideju diskreditēt un izgāzt," viņš teica. 
Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieks Aleksejs Loskutovs deklarēšanu atzina par optimālāko labākai iedzīvotāju ienākumu kontrolei. Tas ierobežošot iespējas legalizēt nelikumīgus ienākumus, kā arī palielināšot valsts ienākumus no nodokļiem. "Ja tagad tiek lēsts, ka garām kasei aiziet 300 miljoni, 100 — 150 miljonu iekasēšana jau būtu labs panākums," viņš teica. VID lēš, ka pirmajā gadā deklarēšana maksās 20 miljonus latu, nākamajos 12,5 gadā. A.Loskutovs teica, ka vajadzētu deklarēt — ienākumus, īpašumus, kredītsaistības, ķīlas, akcijas, bezskaidras un, iespējams, skaidras naudas uzkrājumus.
Atklāts paliek jautājums par pārbaudi, jo no 60 000 amatpersonu deklarācijām KNAB pērn spēja pārbaudīt 500. Tāpat nav skaidrs, kā informāciju saslēgs ar citiem valsts reģistriem, ja vismaz sākumposmā deklarēšana notiks uz papīra, ierēdņiem milzīgu skaitu papīra deklarāciju salīdzinot ar datorizētajiem datiem.
***
Nulles deklarāciju nepieņemšanas vēsture
- Pirmo reizi projektu vēl Augstākajā padomē 90.gadu sākumā iesniedz Jānis Lagzdiņš, bet to nepieņem
- 1998.gadā top nākamais variants, kurā Guntara Krasta valdība izšķiras par obligātu deklarēšanu, bet divus gadus vilcina likumprojekta nosūtīšanu parlamentam, aizbildinoties ar naudas trūkumu tā īstenošanai
- Pie varas nākot Viļa Krištopana valdībai, pēc viņa paziņojuma par sākumdeklarēšanas neatbalstīšanu nenotiek nekas
- Darbu pie deklarāciju idejas 2002.gadā atsāk Andra Bērziņa valdība, divos gados izstrādājot likumu, kurš tiek kritizēts kā nekvalitatīvs un kura pieņemšanai pietrūkst viena lasījuma 7.Saeimā
- 8.Saeimas atbildīgās komisijas 2003.gadā ideju noraida, atzīstot par pārāk vēlu, dārgu, neizkontrolējamu un būtībā iepriekšējo nelikumību amnestiju
- Diskusiju par to atjauno KNAB, izstrādājot variantus labākai iedzīvotāju ienākumu kontrolei
Sākumdeklarēšana
Plusi
- Novelk atskaites līniju, no kuras katram jāspēj pierādīt savu ienākumu legalitāti, nevis valstij jāpierāda, ka tie ir nelikumīgi
- Negodīgām amatpersonām grūtāk slēpties aiz īpašumu formālas pierakstīšanas radiniekiem u.tml.
- Apgrūtina naudas atmazgāšanu, jo valstij vismaz formāli zināms, kas kuram piederējis pērn
- Grūtāk nemaksāt nodokļus, uzturēt "aplokšņu algas" utt.
- Gan pašmāju, gan ārzemju pretkorupcijas eksperti gadiem atzinuši par vienu no likumsargiem vajadzīgiem instrumentiem 
Mīnusi
- Pārāk vēlu, lai efektīvi izmeklētu agrāk nelikumīgi iegūto
- Pirmajā reizē var nodeklarēt neesošus uzkrājumus u.tml., lai legalizētu nākotnē nelikumīgi iecerētos 
- Ja VID līdz šim nespēja izkontrolēt amatpersonu deklarācijas, daudz lielāka apjoma pārbaudes nešķiet ticamas
- Ievērojamas izmaksas
- Efektīvai izmantošanai nepieciešama elektroniska deklarēšanās, jo pārrakstīt tūkstošus no papīra datorā nav funkcionāli

‘Banka Baltija’ par miljonu latu palielina prasību pret Latvijas Banku
LETA  08/19/05    Likvidējamā “Banka Baltija” (BB) šodien iesniedza tiesā prasības precizējumus, lūdzot piedzīt no Latvijas Bankas (LB) par vienu miljonu latu vairāk, nekā minēts sākotnējā prasībā, proti - 185 596 155 latu. 
Iepriekš BB no LB lūdza piedzīt 184,66 miljonus latu. 
Prasības papildinājumus BB iesniedza šodien notikušajā sagatavošanas sēdē. Lieta pēc būtības tiks izskatīta 23.novembrī, šodien nolēma Rīgas apgabaltiesa. 
BB prasību pret LB tiesā iesniedza šā gada maijā. 
Galvenie iebildumi BB radušies pret LB rīcību deviņdesmito gadu vidū, jo tā nav pietiekami uzraudzījusi kredītiestādes darbu un nav ievērojusi līdzīgu attieksmi kā pret citām tolaik strādājušajām kredītiestādēm. 
Prasības pieteikumā BB likvidatora “BDO Invest Rīga” pārstāvis revidents Aivars Putniņš norādījis, ka LB nepienācīgi īstenojusi Latvijas likumos noteiktos kredītiestāžu uzraudzības pienākumus un nepietiekami reglamentējusi bankas darbības vidi, ļaujot tai ar pārlieku lieliem procentiem piesaistīt juridisku un fizisku personu noguldījumus un tos neadekvāti izlietot, proti, pārskaitot BB vadībai vai tās kontrolētām personām piederošu firmu kontos. 
BB norāda, ka LB, neskatoties uz situāciju bankā, vilcinājusies piemērot konkrētas sankcijas, bet tā vietā “veikusi mīļu saraksti ar BB prezidentu”. Jau 1994. un 1995.gada sākumā LB bijis zināms par problēmām BB, taču centrālā banka “nav reaģējusi”, norāda BB likvidatoru pārstāvji. Viens no BB administratoriem arī atzinis, ka “LB ir jānes zināma atbildība sakarā ar bankā radušos situāciju”. 
BB prasības pieteikumā pieļauj, ka LB “bija jāzina BB patiesais stāvoklis”, turklāt centrālā banka to arī, visticamāk, zinājusi. LB nav reaģējusi “adekvāti”, kā arī jau no 1994.gada pati nav pārbaudījusi BB, teikts pieteikumā. 
Ar savu “faktisko bezdarbību” LB pieļāvusi pārlieku strauju BB izaugsmi. Ja centrālā banka būtu piemērojusi BB tādas pašas sankcijas kā citām kredītiestādēm, proti, apturējusi vai ierobežojusi tās darbību, BB nebūtu varējusi realizēt iepriekš minēto iespēju nepienācīgi rīkoties ar naudu un nerastos vēlākās problēmas, prasībā tiesai norāda BB likvidatori. 
Prasības pieteikumā plaši analizētas LB ar likumu dotās funkcijas kredītiestāžu uzraudzībā, kā arī vairāki LB atzinumi, izvilkumi no centrālās bankas toreizējā vadītāja Einara Repšes atbildes vēstulēm, analizēti darījumi ar bankas vadībai piederējušo “Finhold Ltd”, kā arī norādīts uz izteikumiem tā laika presē. 
Prasība tika pieņemta izskatīšanai un LB iesniedza Rīgas apgabaltiesā savus paskaidrojumus. Centrālā banka izlēma uzticēt savu interešu aizstāvību šajā lietā advokātu birojam “Lejiņš, Torgāns un Vonsovičs”, tērējot šim nolūkam vairāk nekā 127 000 latu. 
Rīgas apgabaltiesa 6.maijā pasludināja jau otro spriedumu BB krimināllietā, bijušajam bankas uzraudzības padomes priekšsēdētājam Laventam piespriežot brīvības atņemšanu uz septiņiem gadiem un septiņiem mēnešiem, bijušajam BB prezidentam Freimanim - uz sešiem gadiem, bet trešajam šajā lietā apsūdzētajam - Alvim Līdumam - uz trim gadiem un trim mēnešiem. 
BB un tās likvidatora auditorfirmas “BDO Invest Rīga” pieteiktās civilprasības Rīgas apgabaltiesa atstāja bez izskatīšanas, šādi dodot iespēju iesniegt prasību un lūgt tiesu zaudējumus piedzīt civilprocesā noteiktajā kārtībā. 
Pirmo reizi izskatot šo krimināllietu, apgabaltiesa BB pieteikto civilprasību atstāja bez izskatīšanas. 
Iepriekš apgabaltiesa BB krimināllietu izskatīja ilgāk nekā četrus gadus un tai nomainījās trīs tiesneši. Tiesneses Ināras Šteinertes vadībā tiesa Laventam piesprieda brīvības atņemšanu uz deviņiem gadiem, Freimanim - uz sešiem gadiem, Līdumam - uz trim gadiem un trim mēnešiem. 
Pēc šā sprieduma pasludināšanas Lavents iesniedza sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā (ECT), kas atzina, ka ir pārkāptas viņa tiesības pēc vairākiem cilvēktiesību konvencijas pantiem. Pēc ECT sprieduma paziņošanas Augstākās tiesas Senāts nolēma nodot BB krimināllietu atkārtotai izskatīšanai Rīgas apgabaltiesā. 

Trešdaļā no apsekotajiem uzņēmumiem strādā nelegāli nodarbinātie
DELFI  08/22/05    Valsts darba inspekcija (VDI), šogad pārbaudot 1000 Latvijas uzņēmumu, vairāk nekā trešdaļā no tiem atklāja, ka strādnieki tiek nodarbināti nelegāli. 
Labklājības ministre Dagnija Staķe atzīst, ka darba devēji joprojām nav motivēti legāli nodarbināt cilvēkus, tādējādi nodarot ievērojamus zaudējumus gan pašiem strādājošiem, gan tautsaimniecībai kopumā, informēja Labklājības ministrijas Komunikācijas departaments. 
Šogad 386 no gandrīz 1000 uzņēmumiem ir atklāti nodarbinātie ar nenoformētām darba attiecībām, par konstatētajiem pārkāpumiem naudas sodu saņēmuši 155 darba devēji, par kopējo naudas summu 11 500 latu. 
No visiem apsekotajiem uzņēmumiem VDI visvairāk - 122 nelegāli nodarbinātos atklājuši Rīgas reģionā (Rīgas rajonā, Rīgā un Jūrmalā). 
Zemgales reģionā (Bauskā, Dobelē, Jelgavā, Tukumā) 66 cilvēki strādājuši ar nenoformētām darba attiecībām, bet Latgales reģionā (Daugavpilī, Krāslavā, Ludzā, Preiļos, Rēzeknē) – 62 cilvēki. 
Ziemeļvidzemes reģionā (Cēsīs, Valkā, Limbažos, Valmierā) atklāts 51 nelegāli strādājošais, Dienvidu reģionā (Aizkraukles, Jēkabpils, Ogres rajonos) – 34 cilvēki, Kurzemes reģionā (Kuldīgā, Liepājā, Saldū, Talsos, Ventspilī) – 30, bet Austrumvidzemes reģionā (Alūksnē, Balvos, Gulbenē, Madonā) – 21 nelegālo nodarbinātais. 
“Cīņa pret nelegālo nodarbinātību ir valstiski svarīga prioritāte, jo negodīga uzņēmējdarbība galvenokārt negatīvi ietekmē līdzsvarotu valsts budžetu. Līdz ar to ievērojamas naudas summas, kuras šobrīd paiet garām Valsts kasei, varētu izmantot dažādu sociālo problēmu risināšanai, kā arī darbinieku darba samaksas paaugstināšanai. Turklāt nelegāli strādājot un saņemot algu aploksnēs, arī paši cilvēki ir sociāli neaizsargāti darba zaudēšanas, darbā gūtās traumas, saslimšanas, arodslimības vai pensijas vecuma sasniegšanas gadījumā, jo par viņiem netiek maksāti nodokļi,” uzsver Staķe. 
Tāpat Staķe uzskata, ka viena no nelegālās nodarbinātības mazināšanas iespējām ir darba devēju un darba ņēmēju izglītošana par darba tiesiskajām attiecībām. Pēc VDI datiem, šogad pirmajā pusgadā inspekcija ir noorganizējusi visā Latvijā 219 seminārus plānoto 100 vietā. 
Kopumā 2005.gada laikā VDI plānojusi veikt 2200 apsekojumus tādos nelegālās nodarbinātības riskam pakļautajos uzņēmumos kā, piemēram, būvniecības, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības un citos uzņēmumos.

Kultūrā un zinātnē...

Izstādes
Maija Rudovska,  NRA  08/15/05    
- Liepājas muzejā skatāma ventspilnieka Edvīna Švarca gleznu izstāde, kas rīkota, atzīmējot mākslinieka 50 gadu jubileju. E. Švarca daiļradei cauri vijas skolotājas un padomdevējas Birutas Delles uzskats, ka daba ir galvenais mākslinieka darbā. Tā kā E. Švarcs daudz strādā plenēros un dzīvo pie jūras, viņa darbos dominē jūras tēma. Izstādīt savus darbus Liepājā mākslinieks izvēlējies tādēļ, ka tā ir viņa jaunības dienu pilsēta, kurā pavadīti seši gadi – pabeigta Liepājas lietišķās mākslas vidusskola un atrasta pirmā darbavieta. Ar izstādi Liepājā mākslinieks vēlas parādīt saviem kolēģiem un skolotājiem, ka nav velti mācījies un saaglabājis uzticību jaunības dienu sapņiem.
- Restorānā Andalūzijas suns Berga bazārā apskatāma Mārtiņa Dāboliņa akvareļu izstāde Latvijas ainavas. M. Dāboliņš apguvis akvareļtehniku pie Nikolaja Petraškēvica TTP Tēlotājas mākslas studijā. Mākslinieks daudz strādājis arī pasteļtehnikā. 
- Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā apskatāma tekstilmākslinieces Ernas Ošeles audumu izstāde Baltā. Izstāde veltīta mākslinieces 90 gadu jubilejai.
- Liepājā laicīgās mākslas galerijā K. Māksla? apskatāma Agneses Gulbes fotogrāfiju izstāde Pārrāvums. Agnese Gulbe mācījusies Tehniskā jaunrades centra fotostudijā pie Guntas Andersones, kā arī piedalījusies vairākos Andreja Granta fotopraktikumos un Popradas (Slovākija) vasaras skolās un semināros. Autore bijusi starptautiskā fotoplenēra Stendālā (Vācija) un fotoforuma Bratislavā (Slovākija), dalībniece, līdz šim bijušas trīs personālizstādes. Izstādē K. Mākslā? redzami melnbalti portreti, kas tapuši pirms diviem gadiem Rīgā divu ielu krustojumā, lūdzot nejaušiem garāmgājējiem uzticēties un fotografēšanas brīdī aizvērt acis. 
- Galerijā Bonhans.s otrdien pulksten 17 tiks atklāta gleznotāja Ralfa Jansona un tēlnieka Edvīna Krūmiņa izstāde Grieķija interjerā. Abi mākslinieki studējuši Latvijas Mākslas akadēmijā: Ralfs Jansons apguvis glezniecību pie Induļa Zariņa, bet Edvīns Krūmiņš – tēlniecību. Ralfs Jansons darbojies gan glezniecībā, gan interjera apdarē un bijis arī pedagogs Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā. Edvīns Krūmiņš ir tēlnieks un akmens tēlniecības restaurators, atjaunojis Melngalvju nama, Švābes nama, Mazās ģildes, Latvijas Universitātes skulptūras un Rolanda statuju. Izstādē Grieķija interjerā redzamas gleznas un skulptūras, kas krāsās un noskaņās sniedz iespaidus par šo saulaino zemi. 
- Galerijā Māksla XO ceturtdien pulksten 17 tiks atklāta mūsdienu mākslas izstāde Klusā daba. Lietu daba. Meistarīgi darināta klusās dabas kompozīcija jebkuram māksliniekam var kalpot par sava veida vizītkarti, jo uzrāda prasmi labi pazīt materialitāti, formu un lietu savstarpējā izkārtojuma valodu. Klusajā dabā svarīgs ir gan triepiens, gan attiecīgo krāsu izvēle, gan kompozīcija. Šogad izstādē būs redzami gleznotāju L. Endzelīnas, M. Vaičunas, F. Kirkes, H. Heinrihsones, I. Iltneres, G. Okonovas-Treices, V. Zariņas, E. Gornovas, V. Spekkes, D. Dagnijas, L. Daņiļevskas, V. Ozola, I. Vecozola, E. Grūbes, Kr. Zariņa, K. Zariņa un I. Heinrihsona, kā arī dizaineru E. Medņa, M. M. Gaiļa un S. Liepiņas darbi. Izstādes
Maija Rudovska,  NRA  08/22/05
- Dekoratīvās mākslas un dizaina muzeja 3. stāva vestibilā apskatāma Sabīnes Stāles un Ilzes Laizānes izstāde Dizaina lietas/ Design Items.
- Stikla galerijā līdz 15. septembrim apskatāma Aijas Klintsones personālizstāde Vasaras skices.
- Valmierā, galerijā Laipa, no otrdienas būs aplūkojama jūlijā notikušā laikmetīgās mākslas simpozija Valmiera"05 darbu izstāde. Izstādes atklāšana piektdien pulksten 16. Par simpozija teorētisko pamatu ņemts Herberta Maršala Maklūena darbs Izprotot medijus. Simpozijā piedalījās vairāk nekā divdesmit mākslinieku no Igaunijas, Vācijas, Krievijas, Dānijas, Itālijas, Polijas, Nīderlandes un Latvijas, kuri veidoja vides objektus un instalācijas, gleznoja, fotografēja, rādīja performances, improvizācijas un izrādes. Izstādē galerijā Laipa būs redzami gleznotāju Patricijas Brektes, Kristīnes Kvitkas, Roberta Muža, Marzenas Sroczinas (Polija), Mari Kartau un Andrus Jonasa (Igaunija) darbi, Andas Bankovskas, Māras Brašmanes, Didža Grodza, Andas Krauzes fotogrāfijas, Sandras Leimanes grafikas. Simpozija noskaņu un pārējo dalībnieku paveikto varēs apskatīt Sandras Konstantes veidotajā videofilmā. Izstādi var aplūkot arī simpozija mājaslapā http://simpozijs.valmiera.lv 
- Agijas Sūnas galerijā trešdien atklās mākslinieces Īras Rozentāles (dzimusi 1959. gadā) gleznu izstādi Gaismā. Ī. Rozentāle absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu (1981–1988), profesora I. Vecozola meistardarbnīcu. Zināšanas papildinājusi profesora B. Bērziņa vadītajā aspirantūras meistardarbnīcā. Māksliniecei notikušas vairākas personālizstādes Rīgā, Vācijā un Parīzē, viņa regulāri piedalās grupu izstādēs Rīgā, Viļņā, Nīderlandē, Austrijā, ASV, Francijā, Austrālijā. 
"Glezniecībā faktūra ir svarīga tieši kā estētiska vērtība. Laba glezna kopumā, kā arī tās virsmas apdare sniedz estētisku baudījumu tikai tad, kad tā ir vienreizēja un neatdarināma," atzīst Ī. Rozentāle. 
- Ārzemju mākslas muzejā velvju zālē ceturtdien pulksten 17 atklās tēlnieces Ēvī Upenieces personālizstādi. Ē. Upeniece ir viena no nozīmīgākajām 20. gadsimta latviešu tēlniecības vecmeistarēm. Darbojusies visos tēlniecības žanros, īpaši nozīmīgu ieguldījumu devusi stājtēlniecībā un dekoratīvajā tēlniecībā. Ē. Upeniece ir viena no latviešu 20. gadsimta otrās puses tēlniecības veidotājām un tālaika jauno mākslas ideju izteicēja. Visos viņas darbos jūtama mākslinieces atkailinātā radošā procesa sarežģītība, domu un jūtu saspringtais pulss. Savu skolotāju Emīla Meldera, Kārļa Zemdegas un Teodora Zaļkalna centienus pēc harmonijas iemiesojusi liriskām, intīmām un traģiskām noskaņām bagātās kompozīcijās.

Arheoloģiski pētījumi senajā kapulaukā un apmetnē pie Burtnieku ezera. Agnija Kazuša, speciāli Dienai   08/15/04    
Basām, dubļainām kājām, lietū izmirkuši, vēstures profesori un studenti no Latvijas, Zviedrijas un Lietuvas pagājušajā nedēļā aizvadīja pēdējās ekspedīcijas dienas Valmieras rajonā pie Burtnieku ezera Zvejniekos, kur mēnesi pētīja Ziemeļeiropā lielāko zināmo akmens laikmeta kapulauku un apmetni tam blakus. Lai arī lietus krietni traucējis arheologu darbu, ekspedīcijas vadītāja Ilga Zagorska ar iegūtajiem atradumiem ir apmierināta. "Lietus nemazināja mūsu darba sparu un enerģiju, un paredzētais grafiks šogad izpildīts, taču pētījumi noteikti jāturpina," viņa saka.
Vēstures objekti, kurus Burtnieku ezera piekrastē pēta arheologi, ir kapulauks un divas apmetnes tam blakus — pirmās akmens laikmeta apmetnes, kas atklātas Latvijā. "Šogad pētījām kapulauka divus kapus un vienu apmetni, jo otra jau plaši izpētīta," stāsta I.Zagorska. 
Iepriekšējos gados arheologi vairāk pētījuši cilvēku dzīves liecības senākajos akmens laikmetos — paleolītā un mezolītā, taču šogad pievērsušies jaunākajam — neolīta periodam (4500.—1500.g. p.m.ē.). "Esam ieguvuši bagātīgu materiālu no jaunākā akmens laikmeta. Pēc šā gada ekspedīcijas secinām, ka Burtnieku ezera ziemeļu krasts ir ļoti bagāts ar akmens laikmeta pieminekļiem, kas var daudz dot Latvijas senākās vēstures izpētē, tāpēc te vēl vairākas vasaras būs ko darīt," stāsta I.Zagorska.
Latvijas Vēstures muzeja arheoloģe Egita Ziediņa, kas jau vairākus gadus piedalās ekspedīcijā un specializējusies akmens laikmeta izpētē, stāsta, ka būtībā šogad atrasts tas pats, kas citos gados, bet vairāk ir tieši krama bultu galu. Atrasti arī trīs akmens kalti, dzintara piekariņš, kas nav biežs atradums pēdējos gados, kaula šķemba, šķēpu un bultu galu fragmenti, māla figūriņas un māla trauku lauskas. 
E.Ziediņa uzsver, ka bagātīgi ornamentētās māla trauku lauskas ir ļoti vērtīgs atradums, jo liecina par neolīta sākumu un to, ka šajā periodā cilvēki ēdiena cepšanai un vārīšanai izmantojuši māla traukus. Iepriekšējos akmens laikmeta periodos traukus neizmantoja. "Apmetnes teritorijā ļoti intensīvi dzīvojuši zvejnieki, mednieki un barības augu savācēji. Nav liecību par zemkopību, lopkopību, taču zināms, ka cilvēki glabājuši un godājuši mirušos. Varam novērot dažādas jaunas tradīcijas, kas nav iepriekšējos akmens laikmeta periodos, piemēram, auklas keramikas parādīšanās," neolīta periodu raksturo I.Zagorska.
Lai arī Latvijas Vēstures institūts ar Lundas universitātes (Zviedrija) profesoru Larsu Lāšonu sadarbojas jau vairāk kā desmit gadu, šī ir pirmā reize, kad apmetnes un kapulauka pētīšanā piedalās starptautiska grupa. L.Lāšons jau gandrīz 20 gadus ir ieinteresēts kapulauka un Zvejnieku apmetnes pētīšanā un pārliecināts, ka nākamgad pētījumi turpināsies. "Senais kapulauks un apmetnes ir ļoti unikāls akmens laikmeta mantojums gan Latvijai, gan Eiropai," saka L.Lāšons. Lundas universitātes students Loics Lecaro ar ekspedīciju ir apmierināts. "Šī ir mana pirmā ekspedīcija Latvijā, un, tajā piedaloties pašam, apzinos, cik nozīmīga vieta ir Zvejnieku apmetne un kapulauks. Īpaši prieks par skeletiem, ko man izdevās atrast," stāsta students. Studenti teic, ka lietus traucē ekspedīcijas darbu. "Pēdējās dienās pat ar kājām pa dubļainajiem ceļiem uz apmetni netikām, tāpēc atklājām romantiskāku veidu — ar divām laivām ceļamies pāri Rūnas upei un piebraucam tieši pie apmetnēm. Kas māk, tas airē, kas nemāk, tas mācās. Iet mums te visādi," stāsta I.Zagorska.
Jau par tradīciju kļuvis ekspedīcijas beigās rīkot arheologu atradumu izstādi vietējiem iedzīvotājiem. "Tā kā mums ekspedīcijas laikā gan finansiāli, gan organizatoriski daudz palīdz vietējo pagastu iedzīvotāji un uzņēmēji, gribam viņiem atrādīt, ko esam izdarījuši," saka I.Zagorska. Šo un iepriekšējo Zvejnieku ekspedīciju rezultāti tiks nodoti Latvijas Vēstures muzejam, kā arī izmantoti grāmatu un populārzinātnisku rakstu rakstīšanai. "Jau septembrī es braukšu uz Belfāstu, kur stāstīšu par šī gada atradumiem Zvejniekos," piebilst I.Zagorska.
***
Kapulauks
- Kapulaukā ir 310 kapi.
- Pašlaik datēti 46 apbedījumi, kas veido apmēram sestdaļu kapu kopskaita.
***
Vēsture
Īsa Zvejnieku senvietu kompleksa arheoloģiskās izpētes vēsture
XIX gs. vidus — ar Burtnieku ezeru baseinu Ziemeļlatvijā aizsākas akmens laikmeta izpēte Latvijā.
1874.g. — grāfs Karls Georgs Zīverss par atradumiem Burtniekos — krama bultu galiem, diviem akmens cirvjiem, šķeltiem dzīvnieku kauliem — ziņoja Berlīnes Antropoloģijas, etnoloģijas un aizvēstures biedrības sēdē.
1895.g. — baltvācu arhitekts Karls fon Lēviss of Menārs atzīmēja, ka Austrumu muižas mājām Zvejniekos blakus atrodas grantskalns, saukts par kapu kalnu. Grāfs konstatēja, ka kalnā atraktie skeleti ir bez piedevām.
1932.g. — arheologi Rauls Šņore un Hugo Riekstiņš konstatēja, ja Zvejnieku apmetne ir stipri apdraudēta, jo atrodas "zem arkla".
1964.g. — LZA Vēstures institūta arheologa Franča Zagorska vadībā aizsākās Burtnieku ezera ziemeļu krasta arheoloģiskā izpēte, kas turpinājās vairāk nekā desmit gadu.
1971.g. — galvenokārt izpētīts viss kapulauks un atsegts vesels arheoloģiskais komplekss — mezolīta un neolīta kapulauks ar divām apmetnēm tam blakus.
90.gadi — latviešu arheologiem rodas iespēja piedalīties Ziemeļeiropā organizētajās akmens laikmetam veltītajās sanāksmēs, kuru rezultātā Rietumu pētnieki vairāk uzzināja par Latvijas vissenāko vēsturi, un izveidojās sadarbība, kuras nozīmīgākais centrs joprojām ir Lundas universitāte Zviedrijā.
2005.g. — apzināti kapi, kuru ir ļoti daudz un kurus pētīs nākamgad.

Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  08/17/05
- Jaunā Mūzikas Saule. Iznācis žurnāla Mūzikas Saule jaunais numurs, un tajā lasāma intervija ar franču diriģentu Silvēnu Kambrelēnu, kas jūlijā viesojās Rīgā kopā ar Bādenbādenes un Freiburgas Dienvidrietumvācu radio (SWR) simfonisko orķestri. Franču tēmu turpinot, Orests Silabriedis Parīzes Monparnasa kapsētā pie ievērojamu cilvēku kapakmeņiem apcer viņu atstātās pēdas kultūras vēsturē. Vēl izceļams Zanes Gailītes raksts par Emīlu Dārziņu, kurā viņa aicina komponistu uzlūkot ar svaigu skatījumu. Un vēl daudzas mūzikas dzīves aktualitātes.NRA  08/16/05    
- Krievu kamermūzika Jūrmalā. Šodien pulksten 19 Dzintaru koncertzālē starptautiskā mūzikas festivālā Summertime – aicina Inese Galante notiek koncerts Krievu kamermūzikas pērles. Piedalās Inese Galante, Irina Dolženko (Krievija), Antra Bigača, Anatolijs Saifuļins (Krievija), Egils Siliņš, Henks van Tvilerts (Holande) un Inna Davidova. 
- Saulkrastu ērģeļmūzikas dienas. Kā Saulkrastu starptautiskā ērģeļmūzikas festivāla turpinājums no piektdienas līdz svētdienai notiek Saulkrastu ērģeļmūzikas dienas. Tās atklās Ata Stepiņa ērģeļmūzikas koncerts piektdien pulksten 19 Saulkrastu Pēterupes draudzes baznīcā. Sestdien pulksten 11 turpat koncerts Noskaņu mūzika, pie ērģelēm Una Cintiņa, Līga Vilmane, Larisa Carjkova, Diāna Jaunzeme. Programmā J. S. Bahs, N. Hakims, O. Mesians, N. Brunss, D. Bukstehude, F. M. Bartoldi, L. Garūta, A. Vivaldi, Ž. Alēns. Koncertā pulksten 19 ērģeles spēlēs Diāna Jaunzeme, piedalīsies arī orķestris Konsonanse, jauktais koris Anima un Hansabankas koris. Programmā L. Garūtas lūgšana Mūsu Tēvs debesīs, V. A. Mocarta Ave verum corpus, kā arī citu komponistu skaņdarbi. Saulkrastu ērģeļmūzikas dienas beigsies svētdien pulksten 16 Sv. Pētera baznīcā Rīgā, piedalīsies Diāna Jaunzeme, orķestris Konsonanse, jauktais koris Anima un Hansabankas koris. Visos koncertos ieeja bez maksas.NRA  08/18/05
- Rīgas svētki. Šodien Rīgas svētku laikā pulksten 18 VEF Kultūras pilī pasākuma Dzimšanas diena ietvaros notiek teātra studijas Kamertonis izrāde pēc A. Arbuzova lugas Taņa motīviem. Pulksten 20 turpat koncerts, kurā piedalās Marija Naumova, tautas deju ansamblis Rotaļa un Rīgas pantomīma. 
Savukārt koncertzālē Ave sol pulksten 19 jauniešu kora Kamēr... koncerts, diriģents Māris Sirmais. Pulksten 22.30 Īpašs koncerts, kurā piedalās Inese Galante, Inna Davidova, Irina Dolženko, Anatolijs Safiuļins. Pulksten 24 koncertzālē Ave sol skanēs Andra Dzenīša jaundarbs Pusnakts tokāta, kas tapis īpaši šā pasākuma kulminācijai pusnakts stundā. Skaņdarbu atskaņos ērģelnieks Johans Pelšhauzens. 
- Pīķa dāma. Šodien pulksten 19 Latvijas Nacionālajā operā P. Čaikovska Pīķa dāma. Andreja Žagara iestudējums pirmizrādi piedzīvoja šā gada martā, un nu ir iespēja to noskatīties arī vasarā. Diriģents Andris Nelsons, lomās Antra Bigača, Andris Blaumanis, Viesturs Jansons, Miervaldis Jenčs, Sergejs Naida, Krišjānis Norvelis, Kristīne Opolais, Ieva Parša, Laimonis Pautienis, Vladimirs Pugačovs, Ilona Rasa, Kosts Smorigins, Dace Volfarte, Evita Zālīte.
Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  08/16/05    
- Lakats ar magonēm. Vēstules, dzeja. Daugava, 2005
Aleksandrs Pelēcis ir latviešu dzejas ģēnijs, kura mūža ritumā traģiskas korektīvas ieviesa Otrā pasaules kara beigās lielvaru īstenotā Eiropas sadale. Bijušais leģionārs uz piecpadsmit (10+5) gadiem nonāk Sibīrijā. Grāmatā apkopotas vēstules, ko ieslodzītajam dzejniekam rakstījušas Klāra Zāle, Mirdza Bendrupe, Terēze Lankoronska, Milda Grīnfelde un dzīvesbiedre Rita.
- Džodija Pikulta Nosargāt māsu. Tulkojusi Gunita Mežule, Kontinets, 2005
Romāns par nopietnām morāli ētiskām tēmām. Lai Keita varētu cīnīties pret bērnībā atklāto leikozi, vienīgais saderīgais donors ir viņas jaunākā māsa Anna. Vai ir pareizi darīt visu viena bērna labā, pakļaujot tam visu un pilnībā ierobežojot otra bērna izvēles tiesības?
- Deivids Bodaniss E= mc2. Tulkojis Toms Kreicbergs, Daugava, 2005
Vai kāds brīnums, ja šogad, ko ANO izsludinājusi par Alberta Einšteina gadu, parādās grāmata, kas veltīta pasaulē pazīstamākā fizikas vienādojuma autora dzīvei. Deivids Bodaniss ir pazīstams zinātnes vēstures eksperts, kas ilgus gadus pasniedzis šo kursu prestižajā Oksfordas universitātē, arī grāmata sarakstīta ar īstu profesora vērienu, pievienojot iespaidīgus komentārus teju vai otra romāna vērtībā.
- Kajs Meijers Akmens gaisma. No vācu valodas tulkojusi Sinda Krastiņa, Jumava, 2005
Lagūnas valdnieces neparastā meitene Merle turpina savas gaitas grāmatā Akmens gaita. Darba vāku rotā Harija Potera fanu kluba emblēma, kas nepārprotami liecina – Kaja Meijera teksts adresēts mazajiem lasītājiem.
- Rainis Lauztās priedes. Jumava, 2005
Suvenīrizdevums piedāvā klasisko Raiņa dzejoli vairāk nekā trīsdesmit valodās – lieliska dāvana kuplajam Dzejas dienu ārzemju viesu pulkam un ne tikai. Kas līdzīgs, izdots tālajos padomju laikos, reiz rotāja daudzu latviešu grāmatplauktus, bet rindās "Tu vari mūs šķelt, tu vari mūs lauzt – /Mēs tāles sniegsim, kur saules aust!", neraugoties uz banāli nodrāztajiem skolas gadu skaidrojumiem, katrs kaut reiz mūžā radīs sev iedvesmu.
- Dž. G. Balards Kokaīna naktis. Tulkojusi Zane Rozenberga, AGB, 2005
Atvaļinātu, pensionētu, bet tāpēc nebūt ne vecu bagātnieku ciematā kāda ballīte beidzas ar pieciem līķiem un nodedzinātu māju. Notikuma vietā ierodas ceļojošs rakstnieks, lai noskaidrotu, kāpēc par šo nodarījumu aiz restēm ielikts viņa brālis, ja jau pat policija īsti netic, ka viņš varētu būt vainīgs. Slepeni noziegumi, vandālisms, vardarbīgs sekss un narkotikas – tas viss vienviet pārtikušā un bezrūpīgā pasaulītē, kurā nav šķietamu iemeslu darīt ko tādu.
Nacionālais teātris atklāj savu 87.sezonu 
LETA,  08/17/05    Otrdien savu 87.sezonu sāka Latvijas Nacionālais teātris. Teātra kolektīva sanāksmē tradicionāli ar Elzas Radziņas kaklarotu un Kārļa Sebra dāvātu gredzenu tika sveikti iepriekšējās sezonas labākie aktieri — Astrīda Kairiša un Uldis Anže. Savukārt visvairāk nodarbinātās aktrises gods ticis Dacei Bonātei. Par teātra labāko izrādi iepriekšējā sezonā, pēc pašu vērtējuma, atzīta Pūt, vējiņi! Gaļinas Poliščukas režijā, ko iespējams noskatīties augustā.
Teātra direktors Viesturs Rieksts savā uzrunā akcentēja, ka līdzīgi kā iepriekšējā gadā šajā sezonā īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai teātrī taptu mūsdienīgas klasikas interpretācijas un jaunākās latviešu oriģināldramaturģijas iestudējumi. 
Šodien sākas darbs pie Raiņa Jāzeps un viņa brāļi iestudējuma Māras Ķimeles režijā. Pirmizrāde paredzēta 3.novembrī. 8.septembrī skatītājiem tiks piedāvāts Mārtiņa Zīverta komēdijas Minhauzena precības jauniestudējums, ko veidojis režisors Edmunds Freibergs. Aleksandra Ostrovska Līgavu bez pūra iestudēs Indra Roga. 
Pirmizrādi piedzīvos Jāņa Lūsēna un Māras Zālītes rokopera Hotel Kristina un Ingas Ābeles luga Latviešu skola Pētera Krilova režijā.

Brīvības piemineklis apaug ar sūnu
Imants Vīksne, NRA  08/17/05    Tikai četrus gadus pēc restaurācijas Brīvības piemineklis sācis apaugt ar sūnu. Speciālisti brīdina, ka tagad ietaupīti regulārās apkopes izdevumi pēc pāris gadiem var pārtapt daudz lielākos tēriņos.Vairāk sazaļojusi pieminekļa ziemeļu puse, kas ilgākas diennakts stundas atrodas ēnā, un īpaši labi sūnas jūtas baltajā Itālijas travertīnā šīs vasaras mitrumā. Akmens restaurators Ivo Graudums stāsta, ka šogad pirmo reizi pēc restaurācijas būtu jāveic pieminekļa apkope: jānotīra nost sūnas, jāuzliek ūdeni atgrūdošs aizsargpārklājums, jāatjauno šuvju vietas starp akmens blokiem, darbi veicami arī pieminekļa iekšpusē. Tam visam nepieciešami 8000 latu, bet neviena no atbildīgajām institūcijām šādu naudu nav rezervējusi. I. Graudums atzīst, ka uz vienu gadu atliekot pieminekļa aprūpi, nekas ļauns nenotiks, taču ilgāka naudas turētāju vienaldzība gan var izraisīt sekas. 
Tās izskaidroja tēlnieks Kārlis Īle: "Sūnas ir dzīvs organisms. Tās laiž saknes, uzkrāj ūdeni, kas ziemā sasalst, un akmens erodē. Turklāt šajā gadījumā būtisks ir ne tikai estētiskais aspekts, bet arī ētiskais. Būtībā ar sūnām apaug mūsu brīvības ideja." 
Atšķirībā no speciālistiem politiķi brīvības simbola sazaļošanu nav ievērojuši. I. Graudums paskaidro: "Tagad akcents ir uz Brāļu kapiem, bet par Brīvības pieminekli visi ir aizmirsuši." Iespējams, ka šis pārmetums būtu jāvelta arī restauratora priekšniekam Rīgas pieminekļu aģentūras vadītājam Eiženam Upmanim, kurš personīgi esot lūdzis šogad pilnīgi visus pieejamos līdzekļus novirzīt Brāļu kapu memoriāla atjaunošanai. Tā vismaz apgalvo Rīgas domes Kultūras komitejas vadītāja Helmī Stalte. Viņa Neatkarīgajai teicās nekavējoties doties pētīt sūnas uz Brīvības pieminekļa, un, ja tiešām darbi nebūs atliekami, ierosinās atvēlēt sūnu noņemšanai nepieciešamo naudu no pašvaldības attīstības fonda. Aģentūras darbinieki, kas E. Upmaņa atvaļinājuma laikā viņu aizvieto, tikmēr apgalvo, ka nauda pieminekļa apkopei ir prasīta, taču tās piešķiršanu nobremzējis Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas priekšnieks Juris Dambis. Jāpaskaidro, ka pērn pompozi tika noslēgts trīspusējs sadarbības līgums starp Aizsardzības ministriju, Rīgas domi un Kultūras ministriju gandrīz par 347 000 latu ieguldīšanu Brāļu kapu memoriāla atjaunošanā. Šajā summā ietilpst arī tā nauda, kas citus gadus tika dalīta starp kapiem un Brīvības pieminekli. Pieminekļu aģentūra apgalvo, ka J. Dambis, būdams šīs naudas trīspusējās uzraudzības padomes vadītājs, kavē līdzekļu sadali. Savukārt J. Dambis Neatkarīgajai apgalvo, ka aģentūra nav spējusi paskaidrot, kā naudu paredzēts tērēt. Starp citu, šī nav pirmā reize, kad E. Upmanim tiek pārmests iniciatīvas trūkums un neprasme racionāli tērēt naudu. 
J. Dambis gan ir ievērojis paradoksālu faktu: līdz ar Pieminekļu aģentūras izveidošanu, tai uzlikta atbildība par visiem Rīgas pieminekļiem, taču budžets to kopšanai faktiski netika piešķirts. Punktu savstarpējiem apvainojumiem pielikusi atvaļinājumu sezona, kuras laikā atbildīgās amatpersonas par nosūnojušiem simboliem formāli ir tiesīgas nedomāt. Aģentūras priekšnieka vietnieks Valdis Bernhards secina: "Dzīve ir apstājusies." 
Paredzams, ka uzraudzības padomes sēdi varētu sasaukt, kad visi beidzot būs atpūtušies, tas ir, pēc kādām pāris nedēļām. Tikmēr restaurators I. Graudums bažīgi vērtē Latvijas laika apstākļus. Ja pieminekli tomēr grib sakopt vēl šogad, laika atlicis pavisam nedaudz – līdz septembra beigām.
Sūnugeita
Arno Jundze,  NRA  08/18/05    Vakardienas Neatkarīgajā Imants Vīksne precīzi attēlojis haosu, kāds Latvijā valda ne tikai kultūras pieminekļu aizsardzības, bet kultūras jomā vispār. 
Cik gan sens laiks apkārt, kad tauta ziedoja pa latam, lai Kārļa Zāles radītais Brīvības piemineklis iegūtu to izskatu, kādu tas būtu pelnījis. Lielā kampaņa beigusies, un, kā teicis viens no neskaitāmajiem Francijas karaļiem, pēc manis kaut plūdi. Tā vietā, lai pateicīgie pilsētas tēvi un kultūras institūcijas gādātu par to, ka piemineklis nesabrūk, mūsu trūcīgās galvaspilsētas budžetā neesot nieka 8000 latu, lai veiktu nepieciešamo monumenta apkopi: sūnu novākšanu, hidroizolējošā aizsargpārklājuma atjaunošanu. 
Laikam jau domnieki vēlas sagaidīt brīdi, kad Mildai pa ausi ārā līdīs kāds ņiprs un dzīvelīgs bērziņš, lai tad uzsāktu kādu varen patriotisku un iedvesmojošu līdzekļu diedelēšanas kampaņu ar mērķi pacelt savus noļukušos politiskos reitingus.
Visai smieklīgs šķiet Helmī Staltes solījums "nekavējoties doties pētīt sūnas uz Brīvības pieminekļa". Jācer, ka lietas tiks risinātas nopietnā līmenī, ne tik amatieriskā un sasteigtā pašdarbības garā – pētījumos Būtu iesaista ne vien labākos Latvijas biologus, bet arī Pasaules dabas fonda, UNESCO un Greenpeace aktīvistus. Varbūt derētu izveidot īpašu projektu ar attiecīgu sadaļu budžetā, kam varu ieteikt burvīgu nosaukumu Brīvības pieminekļa sūnu permanentais monitorings UNESCO un ES direktīvu diskursā. (Izmantošanas gadījumā man pienākošos honorāru lūdzu pārskaitīt uz AKKA/LAA.)
Tautai jāzina savi varoņi, tāpēc, jau laikus gatavojoties nākamajai Brīvības pieminekļa glābšanas kampaņai, nebūtu par ļaunu iegaumēt arī pārējās Sūnu lietā iesaistītās personas. Lai nonāktu pie kailās patiesības, vispirms, protams, jāpārvar ierēdniecības radītais papīrdarbu dunas bastions. Un tā, pēc vienas no versijām, Rīgas pieminekļu aģentūras priekšnieks Eižens Upmanis, kas patlaban atrodoties atvaļinājumā, esot lūdzis visus šogad piešķiramos līdzekļus novirzīt Brāļu kapu memoriāla vajadzībām. Pēc otras versijas, nauda esot pieprasīta, bet uz tās sēžot valsts kultūras pieminekļu aizsardzības priekšnieks Juris Dambis.
Tādas, lūk, tās lietiņas! Kā teica leģendārā Krievijas TV zvaigzne Jevgeņijs Kiseļovs – bez pusstopa skaidrībā netiksi. Jaunais Rīgas teātris sāk sezonu 
Undīne Adamaite,  Diena  08/18/05    Kāju dauzīšana, kliegšana un vētraini aplausi atskanēja pēc Jaunā Rīgas teātra izrādes Garā dzīve Tamperes teātra festivālā pagājušajā nedēļā, pastāstīja JRT ārējo sakaru daļas vadītāja Elīna Adamaite. Pēc izrādes notika režisora un teātra mākslinieciskā vadītāja Alvja Hermaņa tikšanās ar skatītājiem. Viņus interesējuši specifiski radoši jautājumi par mēģinājumu procesu. 
Sezonu JRT sāks 18.augustā ar izrādi Garā dzīve, kuru JRT jau pagājušās sezonas beigās sāka izrādīt Mūzikas un teātra muzejā. A.Hermaņa jauno projektu Kolektīva grāmatas lasīšana ar iztēles palīdzību Gladbekā (versija par V.Sorokina Ledu) JRT sadarbībā ar Rūras triennāli un Frankfurtes Pilsētas teātri pirmizrādīs 26.augustā Gladbekā. 
Savukārt 16.septembrī notiks Kolektīva grāmatas lasīšana ar iztēles palīdzību Rīgā. Vēl JRT tuvākajā repertuārā: Mēģinājums. Trīs māsas Māras Ķimeles režijā (no 1.septembra), Latviešu stāsti (no 6.septembra), Mēnesis uz laukiem (no 10.septembra). 16.septembrī — pirmizrāde A.Hermaņa iestudējumam Ledus (V.Sorokins). Izrādes Garā dzīve aktieru ansamblis — Guna Zariņa, Baiba Broka, Ģirts Krūmiņš, Vilis Daudziņš, Kaspars Znotiņš turpinās vairāku mēnešu garu viesizrāžu turneju, dodoties uz Čehiju, Horvātiju, Serbiju un Melnkalni, Poliju, Šveici, Bosniju Hercegovinu, Franciju.

Sabērs iekšā vārdus, teikumus 
Ilze Grīnuma,  Diena  08/22/05    Valodnieki veidos mūsdienu valodas krājumus elektroniskā formā.
Valodas korpuss, vienkāršoti sakot, ir elektroniska kaste, kurā sabērti iekšā vārdi, teikumi, teksti. Valodnieki saka — ja ir tāds mūsdienīgi uzglabāts viss valodas resurss, to ir vieglāk saglabāt, pētīt, attīstīt. Piemēram, ievada korpusa meklētājā vārdu, pretī saņem desmitiem tā lietošanas veidu kopā ar visiem tekstiem. Kamēr latviešu valodai savas lielās elektroniskās kastes vēl nav, Latviešu valodas institūta pētnieki valsts pētījumu programmā Letonika iecerējuši izveidot mazākas: mūsdienu latviešu valodas vārdnīcu un jaunaizguvumu korpusu. Letonika ir viena no piecām valsts programmām, kurām valdībā solīts arī finansējums līdz 2008.gadam.
Latvijas Zinātņu akadēmijas 14.stāvā latviešu valoda pagaidām glabājas nevis modernos serveros, bet mazās koka atvilktnītēs un kartona kastēs. Tajās rūpīgi salikta lapiņa pie lapiņas ar vārdiem. Izrādās, pašreiz nopietnākais valodnieku pamats ir Latviešu literārās valodas vārdnīca, kuras pirmais sējums iznāca 1972.gadā. "Kad es biju studente," pasmaida Latvijas Universitātes (LU) Latviešu valodas institūta (LVI) pētniece Ieva Zuicena. Viņa uzņēmusies vadīt darbu pie jaunas Mūsdienu latviešu valodas vārdnīcas. Vecā aptver valodas resursus, sākot no XIX gs. 70.gadiem, bet jaunā balstīsies uz pēdējiem 30 gadiem.
Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca plānota ar vismaz 70 000 šķirkļu gan drukātā, gan visiem pieejamā elektroniskā formā, kas ir lielākais ieguvums. Drukātā sava biezuma ziņā atgādinās iespaidīgo Oksfordas vārdnīcu, internetā pieejamā būs vēl plašāka. Jau pieminētās lapiņas — institūta kartotēka — ir lielākais pamats, uz kura balstīsies jaunā vārdnīca. Neraugoties uz ierobežotajiem resursiem, I.Zuicenas komanda gadu desmitiem cītīgi papildinājusi kartotēku ar jauniem un jauniem vārdiem, bet esošos — ar jaunām nozīmēm. Pētniece atver vienu no kartona kārbām un rāda: tur vārda nozīme, kas parādījusies 1996.gadā žurnālā Rīgas Laiks, tur — kādā citā izdevumā. Un tā par katru vārdu. 
Kartotēkas konkurents jau kādu laiku ir internets, jo jaunās vārdnīcas veidotāji vārdu nozīmes un lietojumus bieži meklē arī ar lielajiem meklētājiem. "Darbietilpīgs process. Jāstrādā ļoti precīzi, jo tieši tā ir jāuzraksta katra vārda definīcija," stāsta valodniece, bet vienlaikus priecājas — darbs ir arī ļoti interesants. "Kad rediģēju F burtu, tur bija tik daudz interesantu filozofisku jēdzienu. Pašam vispirms jāizprot, kas tas viss niansēs īsti ir..." teic I.Zuicena. Pašreiz projekta darba grupa tikusi līdz K burtam, un daļa no darba jau apskatāma arī elektroniskā formā (ailab.lv/lvv). Vārdnīca varētu tapt piecu gadu laikā, un darba izmaksas I.Zuicena rēķina ap 300 000 latu.
Cerams, daudz agrāk gatavs būs jaunaizguvumu projekts, kurus meklēs un pētīs LU Moderno valodu fakultātes profesors Andrejs Veisbergs kopā ar saviem studentiem. Taps pieminētais valodas korpuss miniatūrā. Pētnieki grib sistemātiski caurskatīt iepriekš izvēlētus rakstītos avotus — avīzes, žurnālus, mājaslapas internetā — un atlasīt visu jaunradīto un aizgūto XXI gadsimtā. Rezultātā veidosies datu bāze, kurā atlasītie vārdi būs apskatāmi ar tā lietojuma kontekstu, citātiem.
"Korpuss — tā ir liela elektroniska kaste, kurā saberam iekšā teikumus ar vārdiem," saka A.Veisbergs. Mūsdienīgs korpuss, kāds ir, piemēram, britiem, nozīmē pat līdz miljardam vienību lielu tekstu krājumu elektroniskā formā, kuru var apstrādāt, analizēt, sistematizēt ar dažādām programmām. Dārga, bet valodas saglabāšanai, pētniecībai, attīstībai ļoti nozīmīga lieta. Lietuvieši un 
igauņi savu korpusu jau sākuši veidot, Latvijā pie tā koncepcijas strādā Valsts valodas aģentūra. Jau tapis seno tekstu korpuss.
"Mēs pamatā orientēsimies uz to, kā nav vārdnīcās, jo svešvārdu vārdnīcas lielākoties veido tā — saliek visu veco un pāris jauninājumu klāt," skaidro A.Veisbergs. Pētnieki cer savākt visus kiber, multi un tamlīdzīgus vienuviet. "Diena, piemēram, lieto vārdu "nacbols". Vai to lieto arī citi, cik bieži?" A.Veisbergs raksturo pētījumu garu. Ja projektam būs pietiekams finansējums (tāme ir Ls 26 283), datu bāze pat būs "ar atgriezenisko saiti" — tās lietotāji varētu par kāda vārda ienākšanu valodā izteikt savu viedokli, ierosināt sinonīmus u.tml.
Šāgada valsts budžetā ir atvēlēta projektu sākšanai nepieciešamā nauda kopumā piecās valsts pētījumu programmās (materiālzinātnēs, mežu zinātnē u.c.), par kurām Diena jau rakstījusi. Turpmākā finansējuma vienīgais garants ir Zinātniskās darbības likums, kas paredz ikgadēju zinātnes budžeta pieaugumu par 0,15% no iekšzemes kopprodukta. Letonikas pētījumu programmu kopumā veido 38 projekti, kuros strādās ap 200 pētnieku. Kā atzīst projekta koordinatore LVI direktore Ilga Jansone, īpašs gandarījums ir par tiem daudzajiem projektiem, kuru devums būs apskatāms ar mūsdienīgām tehnoloģijām: "Piemēram, internetā parādīsies vēsturnieku datu bāze par visiem represijās cietušajiem."
***
Pētījumu programma Letonika
38 projekti, no tiem 19 sāks šogad
Rezultāts
Monogrāfijas — Latvijas ārpolitika un diplomātija 1918—2008, Zinātnes attīstība Latvijā, Reliģiskā situācija Latvijā u.c. 
Enciklopēdijas — 100 izcilākās Latvijas sievietes XX gs. kultūrā un politikā, Krievi Latvijas kultūrā, Latvijas filozofs(e) (internetā) u.c.
Datu bāzes internetā — 1940.—1941.gadā padomju režīma represētās personas, Ministru kabineta sēžu protokoli no 1940.gada 20.jūlija līdz 4.augustam, Augšzemes kultūrvēsturiski nozīmīgo ezeru reģistrs, latviešu valodas skaidrojošo vārdnīcu datu bāze, latviešu literāti, letonikas fondu datu bāze u.c.
Vārdnīcas — Frazeoloģijas terminu vārdnīca, Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca (internetā), Jaunaizguvumu vārdnīca (internetā) u.c.
Grāmatas — Latvija Otrajā pasaules karā, Latviešu valodas dialektu atlants, Mutvārdu runas izpētes teorija un prakse Latvijā: sociolingvistiskais aspekts, Bērna valoda Latvijā u.c.
TV raidījumi — Latgales kultūra mūsdienās

Sportā...

Neizšķirts līdzvērtīgs uzvarai 
Guntis Bojārs,  Diena  08/18/05    Latvijas futbola izlase nospēlē 1:1 pret spēcīgo Krieviju, kurai līdz šim tikai zaudējusi.
Trešdienas vakarā visprecīzāk piepildījās Krievijas vēstnieka Latvijā Viktora Kaļužnija izteiktā prognoze, ka "uzvarēs draudzība" — ilgi gaidītā Latvijas un Krievijas izlases spēle noslēdzās ar 1:1. Lai turpinātu cīņu par ceļazīmi uz pasaules čempionātu nākamvasar Vācijā, ne vienu, ne otru komandu šāds iznākums neapmierināja, taču vēl neizdzēsa cerības piedalīties lielajā sacensībā. 
Šī spēle tika gaidīta arī cita iemesla dēļ — iepriekšējā komandu tikšanās Sanktpēterburgā beidzās ar līdzjutēju incidentiem un bažām, ka tie varētu atkārtoties arī Rīgā. Taču arī šajā ziņā viss lielākoties beidzās ar "draudzību". Jau vairākas stundas pirms spēles Rīgas ielās klīda fanu pulki gan no vienas, gan no otras nometnes, tomēr, izņemot sacensību trokšņošanā un krāsainajā atribūtikā, domstarpību nebija. Spēle sākās ar secinājumu, ka no Krievijas ir ieradies daudz niecīgāks fanu pulks, nekā prognozēts, lai arī negaidīti liela daļa bija ieradusies no Igaunijas. Rezultātā viņi drošības uzraugiem nesagādāja nekādas lielas raizes, izņemot petaržu dedzināšanu un divu līdzjutēju izskriešanu laukumā pēc spēles. Aptuveni 40 Krievijas fanu devās futbola svētkus turpināt svinēt uz Vecrīgu, taču kopā ar viņiem uz pilsētas sirdi pārgāja arī policijas vienības.

Kibersports attīstās arī Latvijā
Elīna Lidere,  NRA  08/19/05    Pasaulē dažiem datorspēļu spēlētājiem maksā arī algu.
Pagājušās nedēļas nogalē tirdzniecības centrā Mols kopā bija sanākuši daudzi datorspēļu spēlētāji no visas Latvijas, lai sacenstos par iespēju piedalīties pasaules datorspēļu čempionātā – World Cyber Games (WCG).
Dažādi datorspēļu turnīri gan Latvijā, gan pasaulē notiek jau labu laiku. Tāpat kā futbolā vai golfā cilvēki sanāk kopā, lai sacenstos – tikai šajā gadījumā spēlējot datorspēles. Turklāt šis – tā sauktais kibersports – jau guvis lielu popularitāti, un WCG, kas ir lielākās datorspēļu sacensības pasaulē, kopumā šogad pulcēs dalībniekus no 70 valstīm.
Pie mums WCG čempionāts notiek ceturto gadu un to rīko kompānija Samsung Electronic, kas nodrošina arī Latvijas spēcīgāko datorspēlētāju piedalīšanos WCG lielajā finālā – šogad tas notiks Singapūrā. Dalībnieku skaits ar katru gadu aug, un šogad čempionātā piedalījās 326 spēlētāji. Lielākoties tie ir jaunieši, pamatā puiši. Daļa no viņiem atnākuši tikai, lai jautri pavadītu laiku, iegūstot jaunus draugus un iemēģinot savus spēkus, taču pamazām jau arī pie mums sāk veidoties tādas kā profesionālas datorspēļu spēlētāju komandas, kas mērķtiecīgi strādā, lai gūtu uzvaru sacensībās. Piemēram, pagājušā gada uzvarētājus komandu spēlē Counter-Strike, kur no Baltijas uz lielo WCG finālu tiek tikai viena komanda, kompānija Samsung atbalstījusi arī pirms sacensībām, nodrošinot to ar labiem datoriem, lai var satrenēties sacensībām. Iespējams, arī tas bija par pamatu, kāpēc par Samsung–Eclipse nodēvētā komanda Latvijas finālā uzvarēja arī šogad un liek lielas cerības atkārtot pagājušā gada uzvaru arī Baltijā. 
Kopumā Latvijā Counter-Strike spēlē šogad sacentās 43 komandas jeb 215 spēlētāju. Pārējām WCG čempionāta spēlēm gan tik liels dalībnieku skaits nebija – FIFA Soccer 2005 datorspēlē sacentās 40 Latvijas spēlētāju. Stratēģiskajā spēles Star Craft: Brood War nominācijā piedalījās 28 spēlētāji, spēlē War Craft III piedalījās 31 spēlētājs, bet autobraukšanas spēlē Need For Speed: Underground 2 spēlētāju skaits bija vismazākais – tikai 12. 
Izredzes pasaules WCG čempionātā neesot nemaz tik sliktas, – Neatkarīgajai pastāstīja čempionāta organizētājs Jānis Melbārdis. Pēc viņa teiktā, futbola spēlē FIFA Soccer 2005 mūsu spēlētāji ir vieni no labākajiem Eiropā. Divi no mūsu WarCraft spēlētājiem esot tikuši Eiropas komandās, kur viņiem par datorspēļu sacensībām maksā. Arī Counter-Strike komanda vismaz pagājušajā gadā sasniedza labus rezultātus, taču šeit esot liela konkurence – vairākas komandas, kuras trenējoties katru dienu un kur spēlētājiem par to diezgan labi maksājot. Pie mums Latvijā tas vēl nav attīstījies, bet pasaulē sponsori ir ieinteresēti, lai parādītos viņu logo uz šo spēlētāju tērpiem, piemēram. J. Melbārdis teica, ka datorspēļu spēlētājiem maksājot kādus trīs četrus tūkstošus eiro, kas Vācijā varbūt nav tik liela nauda, bet mums tas ir diezgan daudz. 
Bez datorspēlēm šobrīd strauji attīstās arī mobilās spēles, un arī šeit notiek sacensības, – stāstīja S. Magure. Pagaidām mobilās spēles vēl nav ietvertas WCG čempionātā, taču par to tiekot diskutēts. 
Vēl WCG čempionāta rīkotājiem vajadzētu vairāk piesaistīt meitenes datorspēļu sacensībām. Gan Latvijā, gan arī lielajā WCG finālā meiteņu praktiski vispār nav, lai arī sievietes nemaz neesot no tām kūtrākajām datorspēļu spēlētājām. Pēc S. Magures vērtējuma, šobrīd tirgū trūkstot spēles, kas spētu tikpat lielā mērā ieinteresēt meitenes kā puišus, piemēram, Counter-Strike spēlē.
Datortehnikas ražotājiem datorspēļu spēlētāji ir īpaši aprūpējama auditorija, jo, kā stāstīja Samsung Electronics mārketinga menedžere Santa Magure, pēc Intel pētījumiem, viņi datoram tērē apmēram desmit reižu vairāk nekā vidējs interneta lietotājs.
***
Viena no dažām
19 gadu vecā Diāna Tautere ar spēlētājas vārdu Ledy ir viena no nedaudzajām meitenēm, kas piedalās WCG datorspēļu čempionātā.
"Spēlēt datorspēles mani ieinteresēja draugi. Bija doma WCG sacensībām izveidot meiteņu komandu, taču beigās nesaspēlējāmies – nevarējām īsti satikt. Neilgi pirms sacensībām mani savā komandā uzaicināja puiši no CFF, un es piekritu piedalīties.
Man patīk satikties ar draugiem un kopā ar viņiem uzspēlēt, tā relaksējoties. Tas nenozīmē, ka sēžam tikai pie datora. Man patīk arī izbraukt pie dabas, patīk mācīties – pašlaik esmu iestājusies divās universitātēs. Latvijas Universitātē budžeta grupā sākšu studēt datorzinātnes, bet Baltijas profesionālajā biznesa skolā apgūšu interjera dizainu. Gāju arī modeļu aģentūrā. Patiesībā beigu beigās spēlēšanai atliek ļoti maz laika.
Domāju, ka starp tiem, kas piedalās WCG, datoratkarīgu cilvēku nav, jo tie parasti izvairās no sabiedrības.

Ceļamaizē – sagrāve
Ēriks Strauss,  NRA  08/22/05    Deviņās pārbaudes spēlēs Latvijas izlase izcīnījusi tikai trīs uzvaras.
Rīgā notikušajā četru komandu pārbaudes turnīrā Latvijas izlase izcīnīja divas uzvaras un piedzīvoja zaudējumu. Bilance it kā ir pozitīva, taču parādītā spēle neradīja pārliecību, ka pusotru nedēļu pirms Eiropas čempionāta finālturnīra Latvijas izlase ir gatava attaisnot tās cerības, par kurām šīs izlases kontekstā tiek runāts jau ilgāku laiku.
Iepriekšējā Latvijas izlases galvenā trenera Armanda Krauliņa solītā spēcīgā no Krievijas uzaicinātā Maskavas apgabala Dynamo izrādījās tikai mīts. Šķiet, ka rezultāts 104:58 (ar šādu rezultātu Latvijas izlase sagrāva Krievijas superlīgas jaunpienācēju) izsaka visu, un nav nekādu šaubu, ka no šīs spēles Latvijas izlases treneri neieguva nekādu vielu pārdomām, un jāšaubās, vai arī pašas spēlētājas bija sajūsmā par spēli, kurā pretinieces ir vājākas par vidusmēra Latvijas sieviešu čempionāta komandu.
Toties vakardienas mačs ar lietuvietēm noteikti Latvijas izlases treneriem laupīs kādu lieku nakts stundiņu. Pirms mača tika uzsvērts, ka mačā starp divām kaimiņvalstīm tiks noskaidrots turnīra uzvarētājs un, ja abas komandas laukumā devās ar matemātiskiem pierakstiem, kas būs, ja tiks uzvarēts vai zaudēts ar tik un tik punktu starpību, tad priekšroka bija latvietēm. Mūsējās šo spēli varēja atļauties zaudēt pat ar sešu punktu starpību, un pirmā vieta vienalga paliktu Latvijā. Taču pārbaudes turnīrs netiek rīkots tāpēc, lai izcīnītu konkrētu vietu, bet gan tamdēļ, lai reālos apstākļos pārbaudītu katras spēlētājas un arī visas komandas šā brīža gatavību. Jāteic, ka Latvijas izlases vadības iepriekš izsludinātais sauklis, ka katra nākamā spēle būs arvien labāka, bijis nedaudz par skaļu. Pat uzvara pār Serbiju neradīja nekādu gandarījuma sajūtu, kādas parasti rodas pēc uzvarētas spēles. Vakardienas mačs vēl vairāk lika grozīt galvas, un nesaprašana par šā brīža patieso izlases varēšanu kļuvusi vēl lielāka.
Jau labi sen bija zināms, ka sestdien piespiedu apmeklējumā nedēļas garumā uz Ameriku dosies sākuma sastāvā iespēlētā Zane Teilāne, taču ne jau viņas trūkums vakardienas mačā bija tik katastrofāli jūtams. Teilānes vietā spēli iesāka Liene Jansone, un sliktākajā gadījumā starta piecnieks netika sabojāts.
Spēle tika iesākta līdzīgi kā pret serbietēm (mačs ar Dynamo nav nopietni ņemams vērā), ļaujot pretiniecēm jau līdz trešajai minūtei iegūt solīdu pārsvaru (2:11), taču kopsakarības ar to arī beidzās. Var norādīt uz lietuviešu augsto metienu precizitāti, taču kamdēļ lai viņas nemestu grozā vienu bumbu pēc otras, ja rokas ir brīvas un tuvākā sedzēja nav pat saskatāma vairāku metru attālumā. Pirmajās desmit minūtēs vien lietuvietes iemeta trīs brīvos trīspunktu metienus un tā vien izskatījās, ka Latvijas izlasē pirmo reizi tapa zināms, ka 1,96 m garā Marčauskaite met tālos (divus trejačus iemeta tieši viņa).
Dzīvība mūsu izlasē un arī skatītāju tribīnēs parādījās otrās ceturtdaļas viducī, kad atsevišķās epizodēs izdevās izpēlēt kādu spēlētāju līdz brīvam metienam un kad iekrita Lienes Jansones un Ievas Tāres tālmetieni. Divas minūtes pirms puslaika beigām Tāre panāca 32:34, Kubliņa – 34:36, taču pēdējās uzbrukuma sekundes desmitdaļās ašajai Valužītei tiek ļauts mest no ļoti tālas distances, un, pārtraukumā ejot, 34:39.
Līdz trešās ceturtdaļas piektajai minūtei joprojām ir aktuāls jautājums ij par mača, ij par visa turnīra uzvarētāju, jo uz katru precīzu viešņu metienu tiek atbildēts ar to pašu, un visu laiku lietuvietes ir priekšā piecu līdz astoņu punktu robežās – 39:46, 42:48, 44:51. Ceturtdaļas pēdējās trīs minūtes izskatās pavisam bēdīgas – astoņi pēc kārtas zaudēti punkti, un pēdējā pārtraukumā mīnusi izskatās vairs neglābjami – 44:59.
Kad pēdējā ceturtdaļā pašplūsmā nomocītas pirmās piecas minūtes, atvadas no saviem skatītājiem sāk izkatīties pēc rūgtām mielēm – vispirms –16 (49:65), pēc tam –19 (49:67), bet četras minūtes pirms turnīra beigām uz tablo vairs negribas pat paskatīties – –21 (51:72). Bezcerība ir pārņēmusi arī izlases vadību, jo pretējā gadījumā no tālākā rezervistu soliņa netiktu piecelta trešā saspēles vadītāja Anda Eibele (daudziem šāds sadalījums nešķiet loģisks) un Elīna Zīke. 
***
Pārbaudes turnīrs
Latvija un Lietuva 55:73 (14:27, 20:12, 10:20, 11:14)
Latvija: Latvija 20, Kubliņa 11 (9 atlēkušās bumbas), Baško 10, Jēkabsone 6, Tāre 4, Āzace 2, Brumermane 2.
Lietuva: Valentiene 19 (trīspunktu metieni – 5/11), Marčauskaite 17 (12 atlēkušo bumbu), Brazdeikīte 16, Baranauskaite 9, Kaušaite 6, Briedīte 3, Valužīte 3.
Divpunktu metieni 16/46 17/40
Trīspunktu metieni 4/17 10/27
Soda metieni 11/13 9/14
Atlēkušās bumbas 9/38–37 12/28–40
Rezultatīvās piespēles 17 26
Pārķertās bumbas 5 6
Kļūdas 15 10
Bloķētie metieni 5 6

Citādā ziņā... 

Aglonā pulcējas vairāki desmiti tūkstoši cilvēku 
LETA  08/14/05    Uz Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā ieradušies vairāki desmiti tūkstoši cilvēku, lai šovakar vienotos kopīgā krustceļa lūgšanā.
Svētkus īsi pēc plkst.18 ievadīja baznīcas zvanu skaņas.
Kā novēroja aģentūra LETA, Bazilikas sakrālajā laukumā daudzi ticīgie vienojās kopējā lūgšanā Vesperes, kam sekoja Svētā mise un Euharistiskā procesija pa bazilikas Sakrālo laukumu.
Cilvēki, kas ieradušies Aglonā ir nesteidzīgi un iecietīgi, tas izpaužas arī autovadītāju uzvedībā, kas ieradušies Aglonā. Satiksmi regulē ceļu policija. Ap Aglonas centru tīrumā šogad izveidotas vairākas jaunas autostāvvietas, ko apsargā policija un zemessargi.
Bazilikas laukumā dežūrē arī neatliekamās medicīniskās palīdzības automašīna. Dežūrējošie mediķi aģentūrai LETA sacīja, ka medicīniskā palīdzība ir nepieciešama tikai nedaudziem cilvēkiem. Galvenokārt cilvēki sūdzas par tulznām uz kājām, daži cilvēki mājās aizmirsuši savas zāles, tādēļ lūguši mediķu palīdzību.
Aglonas bazilikas informācijas centrā aģentūru LETA informēja, ka nekādi starpgadījumi šodien nav notikuši un svētceļotāji tiek aicināti izturēties tikpat iecietīgi arī pārējā svētku laikā. Svētku dalībnieki tiek aicināti arī pieskatīt personīgās mantas, jo uz informācijas centru atnesti jau vairāki nozaudēti mobilie telefoni.
Kā aģentūrai LETA uzsvēra Aglonas bazilikas dekāns Andrejs Aglonietis, Dievmātes debesīs uzņemšanas svētki šogad Aglonā ir īpaši - Krustaceļa lūgšana, kas aicina tūkstošus kristiešu šovakar ar svecītēm rokās iziet pa bazilikas Sakrālo laukumu Kristus ciešanu ceļu, šogad notiks piecpadsmito reizi.
LETA jau ziņoja, ka šogad Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētku laikā Aglonā lielāka uzmanība tiek pievērsta drošības pasākumiem. Aglonā strādā gan policija, gan VUGD, kā arī piecas mediķu brigādes un Katastrofu medicīnas centra speciālisti.
Baznīcas svētku rīkošana Aglonā šogad izmaksās vairāk nekā 50 000 latu. Līdzīgi kā iepriekš, arī šogad minēto naudas summu plānots izlietot pasākuma translēšanai televīzijā, neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta pakalpojumu samaksai, atskaņošanas iekārtu iegādei, energoapgādes nodrošināšanai, biotualešu uzstādīšanai un citām vajadzībām. 

Trešā daļa iedzīvotāju pēdējā gada laikā nav apmeklējuši zobārstu
LETA   08/14/05    Trešā daļa jeb 35,8% Latvijas iedzīvotāju pēdējā gada laikā ne reizi nav apmeklējuši zobārstu, liecina Latvijas iedzīvotāju veselību ietekmējošo paradumu pētījums 2004.
Zobārstu retāk apmeklē vīrieši - pēdējā gada laikā pie zobārsta nav bijuši 44,6% vīriešu un 29,4% sieviešu.
Tomēr pēdējo divu gadu laikā nedaudz audzis to cilvēku skaits, kas regulāri dodas pie zobārsta - 2002.gadā līdzīga pētījuma laikā 39,5% aptaujāto atzina, ka pēdējā gada laikā ne reizi nav apmeklējuši zobārstu.
Valsts zobārstniecības un sejas ķirurģijas centra valdes priekšsēdētājs Andis Paeglītis aģentūrai LETA norādīja, ka par šiem rādītājiem ir jāpriecājas, jo visi iedzīvotāji nekad pie zobārsta neies regulāri. Latvijā ir izvirzīts mērķis panākt, lai 2010.gadā pie zobārsta regulāri ietu vismaz 70% bērnu.
Analizējot mutes veselības stāvokli bērniem, kas apmeklē zobārstu, var secināt, ka zobu stāvoklis nedaudz uzlabojas. Tomēr jāņem vērā, ka Zobārstniecības centram nav informācijas par tiem bērniem, kas zobārstu neapmeklē. Tāpat nav vērtējuma par pieaugušo zobu veselību, atzina Paeglītis.
Viņš uzsvēra, ka mutes veselības stāvoklis ir atkarīgs no iedzīvotāju ekonomiskās situācijas, turklāt Latvijas reģionos ne visur zobārsts ir "tik pieejams kā gribētos".
Valsts zobārstniecības un sejas ķirurģijas centrs aktīvi sadarbojas ar Veselības ministriju, lai vienotos par ilgtermiņa stratēģiju, ka paredzētu valstī veidot un attīstīt mutes veselības centrus. Šāds centrs būtu nepieciešams Rīgā un katrā Latvijas reģionā.
Pašlaik jau aktīvi darbojas mutes veselības centrs Vidzemē, kas cenšas motivēt iedzīvotājus kopt zobus un informē, kā to pareizi darīt. Mazāki mutes veselības centri darbojas arī citviet Latvijā, piemēram, Ventspilī, Talsos, Bauskā un Liepājā, stāstīja Paeglītis.
Viņš uzsvēra: jo vairāk valsts un paši cilvēki rūpēsies par savu zobu veselību, jo mazāk līdzekļu būs jāiegulda ārstēšanā.
2004.gadā veiktais Latvijas iedzīvotāju veselību ietekmējošo paradumu pētījums liecina, ka biežāk nekā reizi dienā zobus tīra 41,6% aptaujāto, bet reizi dienā zobus tīra - 43%. Zobus biežāk tīra sievietes un gados jaunāki cilvēki.
Pētījuma laikā izvaicāti vairāk nekā 1700 Latvijas iedzīvotāju vecumā no 15 līdz 64 gadiem. Pētījumu Latvijā veica Veselības veicināšanas valsts aģentūra, izmantojot FINBALT veselības monitoringa metodiku. FINBALT veselības monitorings ir Somijas un Baltijas valstu sadarbības projekts veselību ietekmējošo paradumu un ar to saistīto faktoru izplatības pētīšanai.
Savukārt Paeglītis pastāstīja, ka jau no nākamā gada Latvijā plānots veikt Valsts zobārstniecības centra koordinētus pētījumus par iedzīvotāju mutes veselības stāvokli. Jau ir izstrādāta iedzīvotāju atlases metode un vēl nepieciešams izglītot speciālistus pētījuma veikšanai. 

Augustā ērces atkal ir aktīvas
Jānis Zvērs,  NRA  08/15/05    Vakcinācija nepasargās no Laima slimības.
2004. gadā Latvijā konstatēti 710 saslimšanas gadījumi ar Laimas slimību jeb boreliozi. Šā gada pirmajos sešos mēnešos reģistrēts jau 101 saslimšanas gadījums. 
Neiroloģe un Rīgas Stradiņa universitātes profesore Ināra Logina teic, ka slimnieku skaits strauji paaugstināsies rudenī un ziemā, taču inficēšanās draudi sevišķi aktuāli var kļūt augustā un septembrī.
"Ērcēm ir divi aktivitāšu posmi: pirmais – maijā un jūnijā, otrais – no augusta vidus līdz septembrim," pastāstīja Sabiedrības veselības aģentūras (SVA) sabiedrisko attiecību daļas vadītāja Laura Bundule. Viņa sacīja, ka cilvēki laika gaitā kļūst arvien prātīgāki un vakcinējas biežāk, taču ir jāapzinās, ka vakcinācija nepasargā no Laimas slimības. "Ja slimību laikus neārstē, tā var progresēt, un sekas mēdz būt smagas – no artrīta līdz pat meningītam," skaidro L. Bundule.
"Pēdējā laikā borelioze ir kļuvusi par tādu kā modes slimību, jo arvien vairāk cilvēku no ģimenes ārstiem saņem tieši šo diagnozi," sacīja I. Logina. Taču panikai nav pamata – ārsti mēdz kļūdīties, pāragri nosakot Laimas slimības diagnozi. "Tas, ka pacienta asinīs atrodas boreliozes baktērijas, uzreiz nenozīmē, ka cilvēks ar šo slimību ir sasirdzis. Antivielas pret konkrētajām baktērijām katra cilvēka organismā izveidojas individuāli atkarībā no imūnsistēmas. Pirmās pazīmes par iespējamo inficēšanos ir apsārtuma izveidošanās ērces piesūkšanās vietā, kas norāda uz borēliju strauju vairošanos zemādas slānī. 
"Taču apsārtums var arī neparādīties," par slimības īpatnībām teic I. Logina – katra cilvēka imūnsistēma ir atšķirīga un reaģē dažādi. Taču, ja ir radušās šaubas par inficēšanos ar Laimas slimību, uzmanīgi jāraugās līdzi ķermeņa temperatūras izmaiņām. 
I. Logina norāda, ka cilvēki parasti inficējas vasarā, taču lielākajai daļai slimnieku sekas parādās rudenī un ziemas sākumā. "Šī slimība ir salīdzinoši viegli ārstējama ar antibiotikām tās agrīnajā stadijā, un kopumā no tās cilvēki cieš mazāk nekā no encefalīta. Ja slimību ielaiž vai pārtrauc lietot antibiotikas, infekcija progresē," brīdina neiroloģe. Nervu sistēmas traucējumi var parādīties pāris nedēļu vai pat mēnesi pēc ērces piesūkšanās. Tie var izpausties kā nogurums, galvassāpes, slikta dūša, svara zudums, nedaudz paaugstināta temperatūra, sāpes roku un kāju locītavās, pakausī vai mugurā.
"Ja reiz ērce ir piesūkusies, panikai vairs nav vietas," saka I. Logina. Vislabāk ir doties pie ārsta. Ja ārsts nav pieejams, ērce jānoņem, rūpīgi apliekot cilpiņu ap kaklu, šūpojošām kustībām. Nedrīkst ērci saspiest, jo tās zarnu saturs ar Laimas slimības izraisītāju var iekļūt brūcē. Inficēties arī var, ērci aplejot ar eļļu. Tādā gadījumā parazītam var sākties vemšana, un sekas būs tādas pašas kā iepriekšējā gadījumā.
Laimas slimība ir izplatīta visā pasaulē, jo ērces, kas to pārnēsā, sastopamas ne tikai Latvijā, bet arī Eiropā, Ziemeļamerikā, Austrālijā un dažās Āzijas valstīs. Taču ar citu ērču izraisīto infekciju encefalītu galvenokārt slimo tieši Baltijas valstu reģionā, aizaugušo mežu un specifisko ģeogrāfisko apstākļu dēļ. Pēc SVA datiem, kopš 2000. gada reģistrēts viens miršanas gadījums 2002. gadā, kam par cēloni bija saslimšana ar Laimas slimību.
Vairāk par 50% iedzīvotāju nelasa Bībeli; par ateistiem sevi uzskata 15%DELFI  08/18/05    Vairāk nekā puse Latvijas iedzīvotāju nelasa Bībeli, taču par neticīgajiem sevi uzskata 15%, bet aptuveni ceturtdaļa respondentu sevi uzskata par pareizticīgajiem, pie luterāņu un katoļu ticības sevi pieskaita aptuveni 20%, liecina sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS dati. Par pareizticīgajiem sevi uzskata 24,1% iedzīvotāju, par katoļiem – 20,7%, par luterāņiem – 20%. Pie vecticībnieku reliģijas sevi pieskaita 4,4%, pie baptistu ticības – 1%, pie adventistu - 0,5%. 
Vēl 10,6% sevi uzskata par ticīgajiem, taču nevar pateikt, pie kuras reliģiskās konfesijas pieder. Par neticīgajiem sevi dēvē 15,8% aptaujāto. 
Salīdzinot aptauju rezultātus, var konstatēt, ka laika posmā kopš 2000.gada ir būtiski samazinājies to respondentu īpatsvars, kuri sevi atzīst par luterāņiem. 2000.gadā to norādīja 28%, tad 2005.gadā – 20%. 
Latvieši biežāk nekā caurmērā norādījuši, ka ir katoļi vai luterāņi, bet vairāk nekā puse krievu sevi pieskaitījuši pie pareizticīgajiem. Salīdzinot atbildes dažādos reģionos, var konstatēt, ka Rīgā dzīvojošie biežāk nekā caurmērā minējuši, ka ir pareizticīgie. 
Aptaujas dalībnieki Latgalē ievērojami biežāk nekā respondenti citos reģionos atzīmējuši, ka ir katoļi (šajā reģionā to minēja 47%, kamēr citos reģionos – mazāk nekā 19%). Savukārt respondenti Vidzemē, Kurzemē un Zemgalē biežāk nekā caurmērā norādījuši, ka ir luterāņi. 
Savukārt uz jautājumu “Cik bieži Jūs lasāt Bībeli?” 54,7% aptaujāto atzinuši, ka Bībeli nelasa vispār. Katru vai gandrīz katru dienu Bībeli lasa 3,4%, pāris reizes mēnesī – 7,6%, pāris reizes gadā – 13,4%, bet retāk nekā reizi gada Bībeli lasa 17,8% respondentu. 
Pēdējo gadu laikā Bībeli lasa aizvien mazāk, jo 2001.gadā tikai 46,6% atzina, ka Bībeli nelasa vispār, bet 2003. gadā – 49,3%. 
Savukārt no dažādu konfesiju pārstāvjiem Bībeli visvairāk lasa luterāņi, to vidū tikai 38,2% atzina, ka vispār nelasa Bībeli. 
"Prāta vētras" koncertu Mežaparkā apmeklējuši 40 000 fanu 
LETA  08/22/05    Grupas "Prāta vētra" koncertturnejas "Četri krasti" noslēguma koncertu vakar Mežaparka Lielajā estrādē apmeklējuši vairāk nekā 40 000 mūzikas mīļotāju, kas ir jauns Latvijas rekords popmūzikas un rokmūzikas koncertu apmeklētības ziņā, aģentūru LETA informēja grupas menedžere Aija Grimze.
"Tas bija kaut kas neticami skaists, kas pārsteidza gan pašus mūziķus, gan publiku" grupas uzstāšanos raksturo Grimze.
Tuvākajā laikā plānots apkopot visas koncerttūres kopējo pārskatu, informēja grupas menedžere.
Kā ziņots, koncerta īpašie viesi bija grupas "Mofo" un "Double Faced Eels".
No 5.augusta līdz 21.augustam apjomīgā koncerttūrē devās "Prāta vētras" mūziķi. Tūres laikā grupa uzstājās Cēsīs, Jelgavā, Kuldīgā, Jēkabpilī, Ventspilī un Rīgā. 

Par ticīgiem Latvijā sevi uzskata 1,3 miljoni cilvēku
LETA  08/21/05    Par ticīgiem sevi uzskata 1 321 017 Latvijas iedzīvotāji, liecina Reliģisko lietu pārvaldes (RLP) pakopotie dati. 
Vislielākais skaits jeb 539 327 Latvijas iedzīvotāji ir luterāņi. Par katoļiem sevi atzīst 395 067 cilvēki, par pareizticīgiem - 350 000. 
Pērn palielinājies musulmaņu skaits valstī. 2003.gadā Latvijā bija reģistrēti 205 šīs reliģijas pārstāvji, bet pērn - 355. 
Pagājušajā gadā RLP pirmo reizi ir reģistrējusi evaņģēliskās ticības kristiešus un šai reliģiskajai organizācijai ir piederīgi 1495 valsts iedzīvotāji. Tāpat RLP ir reģistrējusi 50 cilvēkus, kas pieder reliģiskajai organizācijai "Evaņģēliskie Mesijas sekotāji". 
Latvijā pērn pirmo reizi ir reģistrēti 5170 draudzes "Jaunā paaudze" piekritēji, 452 pestīšanas armijas piekritēji un 162 evanģēliskie kristieši. 
Kopš 2003.gada ir pieaudzis vecticībnieku skaits. 2003.gadā, pēc RLP datiem, Latvijā bija 3070 vecticībnieki, savukārt pērn to skaits pieaudzis līdz 7635. 
Kā liecina tirgus un sabiedriskās domas izpētes centra SKDS veiktā aptauja, pēdējo divu gadu laikā audzis neticīgo skaits - no 11,9% 2003.gadā līdz 15,8% šogad. 

...Pēc vairākām 
bezcerīgi rudenīgām dienām,
ar siltu un saulainu laiku atkal ir at-
griezusies vasara – dienā gaiss sasilst līdz 
+23o-+25oC... Taču dārzos gan jau jūtamas 
rudens vēsmas – gandrīz visas ogas ir nolasī-
tas daļa apēstas tāpat, daļa sagatavotas zie-
mai. Tiek konservēti arī gurķi, tomāti un 
citi dārzeņi...Un tiek lasītas arī sēnes,
kas pēc lietavām mežā aug 
griezdamās...
Anda Jansone, 17. augustā