K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 
Nr. 405: 2005. g. 11. - 28. jūlijs

Eiropā un citur pasaulē...

ASV pilsoņus brīdina par rasismu Latvijā
LETA  07/13/05     ASV Valsts departaments savā kārtējā ziņojumā brīdina pilsoņus, kas dzīvo Latvijā vai arī gatavojas šurp doties, ka Rīgā notiek rasistiski uzbrukumi, ziņo laikraksts "Diena". Departamenta interneta mājaslapā ceļotājiem domātā sadaļa pirms dažām dienām papildināta ar jaunu informāciju par Latviju, un līdztekus ziņām par zādzībām uz ielām ierakstīts brīdinājums par rasismu Latvijā. ASV vēstniecība Latvijā to pamato ar pēdējā laikā notikušajiem uzbrukumiem citas ādas krāsas cilvēkiem. "Tā ir nepatīkama lieta ‑ negatīvs fakts un viedoklis par Latviju," sacījis Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš. Ārlietu ministrija (ĀM) atzīst ‑ rasisma iedīgļi Latvijā no iekšpolitikas ir ielauzušies ārpolitikā, tādēļ ĀM sola vērst valdības uzmanību uz to, vai Latvijas tiesībsargājošās institūcijas ir spējīgas novērst minēto problēmu. Vārdiski un fiziski uzbrukumi citas tautības cilvēkiem ‑ indietim, afroamerikānim, ebreju rabīnam ‑ aktualizējušies pēdējā pusgadā, par to ziņots policijai, taču tā, aizbildinoties ar likuma nepilnībām, ierosinājusi krimināllietu nevis par rasismu, bet gan par huligānismu. 
ASV vēstniecības rīcībā ir ziņas, ka 1.jūlijā Vecrīgā noticis vēl viens rasistisks vārdisks un fizisks kāda ASV pilsoņa aizskārums, kas arī bijis iemesls ASV pilsoņu brīdināšanai. Kalniņš gan uzskata, ka situācija Latvijā nav tik bīstama, tādēļ jautā ‑ vai ASV tikpat cītīgi uzrauga arī citas valstis. 

Daudzi latviešu joprojām ES strādā nelegāli
Latvijas Avīze  07/18/05    Lai gan Latvija jau vairāk nekā gadu ir Eiropas Savienībā (ES), joprojām daudzi iedzīvotāji ārvalstīs strādā puslegāli vai nelegāli, tādēļ  šie cilvēki papildus jāinformē par viņu tiesībām, sacīja Ārlietu ministrijas (ĀM) speciālo uzdevumu vēstnieks latviešu diasporas jautājumos Juris Audariņš. Viņš norādīja, ka Īrijas piemērs apliecinot – ir daudz cilvēku, kas nestrādā legāli. "Neoficiāli ir zināms, ka Īrijā strādā aptuveni 20 000 Latvijas iedzīvotāju, bet reģistrēti ir tikai aptuveni 15 000. Tas nozīmē, ka Īrijā vien šie 5000 līdz 6000 cilvēku turpina strādāt nelegāli," sacīja J. Audariņš. Vēstnieks arī vērsa uzmanību, ka satraucošs ir ne vien apstāklis, ka šie cilvēki strādā nelegāli, bet arī tas, ka no Latvijas uz ārzemēm aizplūst jauni un izglītoti cilvēki. ĀM rīcībā pagaidām gan nav informācijas, cik cilvēku pēdējo gadu laikā izbraukuši strādāt uz ārzemēm, jo iedzīvotājiem tas nav obligāti jānorāda. Pēc Audariņa teiktā, lai informētu latviešus par viņu tiesībām, strādājot ES dalībvalstīs, plānots sagatavot īpašus informatīvus materiālus, kas tiks dalīti autobusos, kuri dodas uz Eiropas valstīm un nogādā tur potenciālos Latvijas strādniekus. Pēc Labklājības ministrijas (LM) pasūtījuma Latvijas Universitātes speciālisti jūlijā sāka 18 mēnešus ilgu pētījumu, kurā, iespējams, izdosies iegūt datus, cik Latvijas iedzīvotāju strādā ārvalstīs. Pētījumā noskaidros, cik un kādi iedzīvotāji strādā ārpus pastāvīgās dzīves vietas – kā valsts teritorijā, tā ārpus tās. Eksperti arī pētīs, kur šie cilvēki dodas strādāt, uz cik ilgu laiku un kādēļ. 

Draud arī Latvijai
Diena  07/20/05    Ar teroristu organizāciju Al Qaeda saistīts grupējums pieprasījis Eiropas valstīm mēneša laikā izvest karaspēku no Irākas, pretējā gadījumā piedraudot ar tikpat asiņainiem terora aktiem, kādus 7.jūlijā piedzīvoja Londona, otrdien vēsta aģentūra AFP, atsaucoties uz informāciju grupējuma interneta mājaslapā. Pēdējā gada laikā šie ir pirmie tāda apmēra draudi, kas izteikti visām Eiropas valstīm, kuru miera misijas nosūtītas uz Persijas līča valsti, to vidū arī Latvijai. Tiesa, Latvija vārdā nav nosaukta, taču ir no tām Eiropas valstīm, kas karā pret Irāku ir uzticamas ASV sabiedrotās. Internetā publicēto paziņojumu, kurā eiropiešiem aiziešanai no Irākas dots laiks līdz 15.augustam, parakstījusi Al Qaeda filiāle Abū Hafa el Masri brigāde, kuras "Eiropas nodaļa" uzņēmās atbildību par sprādzieniem Londonā un Madridē. "Šis ir pēdē jais brīdinājums Eiropas valstīm. Mēs dodam jums mēnesi, lai izvestu karaspēku no Mezopotāmijas zemes," teikts paziņojumā, "šis paziņojums ir adresēts krustnešiem, kas joprojām atrodas Irākā — Dānijai, Nīderlandei, Lielbritānijai, Itālijai un tām pārējām valstīm, kuru armija turpina klejot pa Irākas zemi. (..) Modrie mudžahedīni jūsu galvaspilsētās runās citā valodā." Tādējādi teroristi pirmoreiz tieši draud arī Latvijai. Draudi ir ticami, jo Latvija ir NATO un ES, Latvijas karavīri dienē Irākā. Draudus vājina tas, ka Latvijā nav radikālu islāmistu, saka eksperti.

Nespēj vērsties pret valsts zākātājiem
Baiba Lulle,  NRA  07/26/05     Latvijas amatpersonas no Krievijas servera saņem epastu ar valsti pulgojošu saturu.
Aizdomās par Krievijas specdienestu centieniem destabilizēt situāciju Latvijā, citastarp pa epastu spam veidā izplatot Latviju apmelojošus tekstus, Saeimas deputāts Jānis Strazdiņš vērsies Drošības policijā (DP). DP atzīst bezspēcību cīņā ar datortehnoloģiju izmantošanu valsts zākāšanā. 
Publikācijā, kuru it kā rakstījis bijušais Krievijas valdības pārstāvis Alfrēds Kohs, ar vienpusēji izmeklētiem un interpretētiem vēsturiskiem, ironiskiem komentāriem, dažkārt pat lietojot lamuvārdus, mēģināts pierādīt civilizācijas atpalicību Latvijā un mūsu neatbilstību Eiropas Savienības (ES) standartiem.
"Amerikāņu sešnieks jūsu prezidente (lai gan prezidenti mēdz būt tikai suverēnām, ne vergu valstīm) Vaira Vīķe-Freiberga uzdrošinājusies aizskart mūsu veterānus," raksta autors, atgādinot prezidentes izteikumu par veterāniem, kas 9. maiju atzīmēs ar voblu uz avīzes un degvīnu. Rakstā jūtama autora skaudība par to, ka Latvija un latvieši "pieskaitīti civilizētām tautām un uzņemti ES, bet Krievija – ne". 13. gadsimtā "barbariskajā Krievijā" jau rakstītas poēmas, kamēr tagadējā Latvijas teritorijā cilvēki esot dzīvojuši piektā gadsimta līmenī pirms mūsu ēras, bet rakstību latvieši ieguvuši "tikai piecdesmit gadu pirms čukčām", turklāt kultūru latviešiem uzdāvinājuši vācieši. Nojaušams, ka šādus tekstus nesaņem Igaunijā un Lietuvā, par ko liek domāt piezīme, ka par atpalikušu nevar dēvēt Lietuvu, kurai ap to laiku jau bija iespaidīga vēsture, un Igauniju, kura mierīgi funkcionēja somu kultūrā. Latvijai vācieši atnesuši ne tikai civilizāciju, bet ar ģenerāļa fon der Golca palīdzību arī izcīnījuši neatkarību 1919. gadā.
A. Koha vāciešu lomas slavināšanu varētu izskaidrot ar viņa izcelsmi – tēvs bijis Kazahijas vācietis. Tiesa, pēc DP teiktā, nevar ne apgalvot, ne noliegt, ka raksta autors patiešām ir A. Kohs (stils gan par to liek domāt), jo tamlīdzīgus tekstus jebkura cilvēka vārdā varētu izsūtīt jebkurš. Skaidrs vien esot tas, ka epasta vēstules, ko saņēmuši teju visi Saeimas deputāti, Valsts prezidenta kancelejas darbinieki, atsevišķi valdības pārstāvji un ierēdņi, sūtītas no Krievijas servera. 
Savukārt, pateicoties latviešu sarkanajiem strēlniekiem, kuri bijuši kaislīgi boļševiku atbalstītāji, "drīzāk laiks mums Latvijai piestādīt rēķinu, nevis otrādi", saka raksta autors. 
No Latvijas vēsturniekiem kā nepareizu vēsturisko faktu atspoguļotājs citēts vienīgi profesors Aivars Stranga, kurš ir arī Krievijas kritizētās Krievijas prezidentam Vladimiram Putinam uzdāvinātās Latvijas 20. gadsimta vēstures grāmatas līdzautors un kuram Krievija liegusi iebraukšanu savā valstī.
Latvija zākāta par to, ka tajā nogalināts procentuāli lielākais ebreju skaits no te dzīvojušajiem, plaši aprakstītas Viktora Arāja komandas zvērības ebreju iznīcināšanā, neminot ne vārda par Latvijas nosodošo attieksmi pret viņu, par Arāja notiesāšanu un nāvi Vācijas cietumā, par Latvijas centieniem panākt arī Arāja komandas virsnieku sodīšanu. Ne vārda nav minēts arī par komunistu pastrādātajiem noziegumiem, latviešu izsūtīšanām, represijām un citiem vēstures faktiem, ko nevēlas atzīt oficiālā Krievija, vien tas, ka, iespējams, Baltijas republikas "Padomju Savienībai pievienojās ne īsti labprātīgi". Ignorējot spēku samēru, apstākļus, lielvalstu vienošanos, A. Kohs uzsver, ka nekādu pretošanos jau Latvija neizrādīja. Patstāvīga valsts tā neesot bijusi un neesot arī tagad, vien "politiskas prostitūtas ar marionešu valdībām, kuras skatās mutē saviem amerikāņu kaimiņiem".
Tiesa, ironisku rakstu Krievijas medijos netrūkst arī par pašu A. Kohu, par viņu tiekot stāstītas leģendas, anekdotes, veltīti tādi apzīmējumi kā, piemēram, "nolīgtais NTV slepkava", bijis "tautas neieredzētās Gaidara valdības vicepremjers", "ar kaunu patriekts no valdības". Portāls peoples.ru raksta, ka savulaik A. Kohs Ļeņingradas Finanšu institūtā iestājies, tikai pateicoties tēva darbam autorūpnīcā un pieejai pie deficītajām auto rezerves daļām, pirms pārmaiņu laikiem A. Kohs "lasījis dažādus kaktu izdevniecību materiālus un dzinis kandžu (čitaet raznij tam samizdat i varit samagon)". Vēlāk kļuvis pazīstams kā privatizācijas mahinators, par kuru kāds žurnālists izteicies: "Cilvēks ar tādu domu gājienu nevar nezagt." A. Kohs bijis Gazprommedia vadītājs. Pret A. Kohu savulaik celta apsūdzība par valsts īpašuma izšķērdēšanu, ierosinātas krimināllietas par honorāra saņemšanu par nekad neuzrakstītu grāmatu un par aizdomām par negodīgu dzīvokļa iegādi. DP preses sekretāre Kristīne Apse-Krūmiņa, atstāstot DP priekšnieka Jāņa Reinika teikto, apstiprināja, ka raksts sūtīts no Krievijas servera, tamlīdzīgus rakstus internetā var izplatīt jebkurš, tādas iespējas dod jauno tehnoloģiju attīstība. "Diemžēl šo procesu nevaram iespaidot un izmeklēt," atzina DP pārstāve.
ASV Kongress rezolūcijā prasa Krievijai atzīt Baltijas valstu okupāciju 
Sanita Upleja,  Diena  07/25/05    ASV Baltijas valstu padomju okupācijas neatzīšanas politikas 65.gadskārtas priekšvakarā ASV Kongresa apakšnams Pārstāvju palāta, nobalsojot par Baltijas valstu okupācijas atzīšanu pieprasošu rezolūciju, raidījusi stingru politisku signālu Krievijai. Pārstāvju palāta piektdien pievienojusies Kongresa augšpalātai Senātam, kas par tādu pašu rezolūciju nobalsoja jau 19.maijā. Vienprātīgi pieņemtā ASV Kongresa rezolūcija prasa Krievijai atzīt un nosodīt Baltijas valstu okupāciju. ASV Kongresa rezolūcijām nav saistoša rakstura.
Rezolūcijā teikts: "Tas ir Kongresa uzskats, ka Krievijas Federācijai vajadzētu nākt klajā ar skaidru un nepārprotamu paziņojumu, atzīstot un nosodot Baltijas valstu — Igaunijas, Latvijas un Lietuvas — nelikumīgo okupāciju un pievienošanu Padomju Savienībai no 1940. līdz 1991.gadam, kā sekas būtu nozīmīgs labas gribas pieaugums iesaistīto tautu starpā un lielāka stabilitāte reģionā."
"Pieņemot šādas kopējas rezolūcijas, ASV Kongress pauž stingru nostāju svarīgos jautājumos," Dienai saka Amerikas latviešu apvienības (ALA) priekšsēža vietnieks Juris Mežinskis. Baltiešu pārstāvji ASV neslēpj gandarījumu, jo savu artavu ieguldījuši abu rezolūciju tapšanā.
1940.gada 23.jūlijā ASV ārlietu ministra vietnieka Samnera Velsa paziņojumā pirmo reizi publiski tika pausts Savienoto Valstu nosodījums Baltijas valstu okupācijai. Kopš tā brīža ASV nelokāmi īstenoja Igaunijas, Latvijas un Lietuvas nelikumīgās padomju aneksijas neatzīšanas politiku.

Teroru apkaros arī e-pasta kontrole
Jānis Zvērs,  NRA  07/27/05    Iespējami grandiozi pretterorisma kontroles pasākumi visā ES, arī Latvijā.
Nedēļu pēc Londonas metro sprādzieniem Briselē Eiropas Savienības iekšlietu un tieslietu ministru ārkārtas sanāksmē briti ierosināja ieviest stingrāku epasta un telefonsarunu kontroli cīņā pret terorismu. Latvijai zināms, ka šos pasākumus detalizēti izskatīs oktobrī. Latvijā interneta un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji lēš, ka drošības pasākumi sagādās ne tikai papildu izmaksas, bet arī prasīs jaunus tehnoloģiskus risinājumus.
ES Tieslietu un iekšlietu ministru padomes ārkārtas sanāksmi 13. jūlijā Briselē sasauca pēc Lielbritānijas iekšlietu ministra Čārlza Klārka ierosinājuma galvenokārt 7. jūlijā Londonas centrā notikušo terora aktu sakarā. Briti aicināja Eiropas Savienību neņemt vērā bažas par pilsoņa brīvību ievērošanu un vienoties par jauniem terorisma apkarošanas pasākumiem, tai skaitā arī par ES vienotu telefonsarunu un epastu kontroles mehānisma izveidi.
Eiropas valstu ministru svarīgāko jautājumu blokā bija teroristu darbības izmeklēšana visās pasaules valstīs, lai kavētu atentātu plānošanu, sagrautu teroristu informācijas tīklus, likvidētu to finansējumu un sauktu noziedzniekus pie atbildības. Sanāksmē pārrunāja arī pasākumus, ar kuriem varētu novērst cilvēku iesaistīšanos teroristu grupējumos, kā arī apsprieda iemeslus, kas rosina šāda veida ekstrēmismu.
Sanāksmē bija uzaicināti piedalīties visu 25 ES dalībvalstu attiecīgo nozaru ministri. Latviju pārstāvēja iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons.
Iekšlietu ministra preses sekretārs Krists Leiškalns norādīja, ka detalizēta informācija par iespējamo pretterorisma pasākumu plānu tiks sniegta tikai oktobrī vai novembrī pēc kārtējās Eiropas Padomes sēdes, līdz kurai padomes pārstāvjiem ar pieaicinātajiem ekspertiem drošības jomā jāsagatavo informatīvs ziņojums un pasākuma plāns, pēc kura attiecīgās amatpersonas lems par tālāko rīcību.
Krievu valodā iznākošais laikraksts Argumenti i fakti ziņo, ka Lielbritānijas piedāvātais teroristu apkarošanas plāns ir iedalāms divās daļās: informatīvajā kontrolē un transporta infrastruktūras aizsardzības pasākumos. Informatīvās kontroles pasākumos ietilptu interneta sakaru nodrošinātājiem un uzturētājiem (provaideriem) un telefona sakaru operatoriem noteikt vairākas prasības, piemēram, divos līdz trīs gados saglabāt informāciju par visām ES veiktajām telefonsarunām un epasta sūtījumiem. Informācijā būtu jāietver gan sūtītāja vai zvanītāja, gan saņēmēja numurs vai adrese, tāpat būtu jānorāda arī precīzs sarunas vai epasta sūtīšanas laiks, taču nav rosināts saglabāt sūtījumu saturu un sarunu ierakstus. Iegūto informāciju varētu izmantot, lai savlaikus novērstu terora aktus vai operatīvi aizturētu noziedzniekus.
Uzņēmuma Latnet mārketinga departamenta vadītāja Ilze Ulinska atzina, ka šī iecere nav nekas revolucionārs, lai gan tās iespējamās izmaksas varētu būt ļoti iespaidīgas. Pašlaik Latvijā ir daudzi lieli provaideri (interneta sakaru uzturētāji), piemēram, Latnet, Lattelekom, Microlink, Neonet, taču līdztekus tiem ir arī daudzi mazie serveri. Daļa uzņēmumu, piemēram, Lattelekom, sniedz gan interneta, gan telekomunikāciju pakalpojumus. Lielākā daļa interneta sakaru nodrošinātāju apvienojušies Latvijas Interneta asociācijā, kas ir informēta par šo ES ieceri. I. Ulinska norādīja, ka būs nepieciešams ilgs laiks, lai īstenotu šo idejas līmenī esošo projektu. Nav skaidrs, kas finansēs projektu un tam paredzēto iekārtu iegādi. Iespējams, izdevumi būs jāsedz pašiem interneta sakaru uzturētājiem un telekomunikāciju pārstāvjiem. Tā vedina domāt arī nesenā prakse, jo ar valdības lēmumu tika pieņemts, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vajadzībām telekomunikāciju operatoriem par saviem līdzekļiem būs jāizvieto tā sauktie drošības punkti – noklausīšanās ierīces, kas, pēc I. Ulinskas vārdiem, tiks ieviestas pusgada laikā.
Tālruņu operatora Tele2 preses sekretāre Evita Matisone apgalvoja, ka uzņēmums par šādu ES ieceri vēl nav informēts. Aktuāls būtu jautājums, kādā veidā dati par telefona zvaniem tiks uzglabāti, jo var izveidoties milzīga informācijas gūzma, no kuras attiecīgajā mirklī dabūt vajadzīgos datus būs problemātiski.
Latvijas Mobilā telefona preses sekretārs Dāvids Dane sacīja, ka LMT jau tagad saglabā datus par sarunām trīs gadus, tiesa gan, nevis īpašu drošības pasākumu, bet gan klientu vēlmju dēļ, lai tiem būtu iespēja saņemt izdrukas arī par senākām sarunām.
Taču ir arī cita problēma – Amigo un Zelta zivtiņas sarunu kartes nopērkamas katrā kioskā, un to lietotāji paliek anonīmi. Ja reiz noziedznieki nolems sazināties, izmantojot mobilos sakarus, diez vai tie zvanīs no tālruņa ar pieslēgumu. Jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka valsts iestādēm vajadzēs pamatīgi nopūlēties, lai ieviestie drošības pasākumi nebūtu viegli apejami.
BBC sāk veidot stundu garu sižetu par brīvdienām Latvijā
DELFI  07/27/05    No šodienas līdz 3.augustam raidorganizācijas BBC veidos stundu garu sižetu par brīvdienu pavadīšanas iespējām Latvijā, informēja Tūrisma attīstības valsts aģentūras (TAVA) pārstāve Ieva Keviešena. 
BBC sekos viena britu pāra brīvdienām Latvijā. 
Filmētas tiks ekskursijas Rīgā un Jūrmalā, iepirkšanās Rīgas Centrāltirgū, pusdienas "Lido" atpūtas centrā, Berga Bazāra un Emīla Gustava šokolādes veikaliņa apmeklējums, viesošanās Laumas Kaugures linu studijā un Rīgas motormuzejā. 
Filmēšana notiks arī Siguldā, kur tiks filmēti Siguldas Opermūzikas svētki un Turaidas pils, kā arī Cēsis, Līgatnes pārceltuve un izbrauciens pa Gauju ar laivām. 
Kā uzsver Latvijas Tūrisma biroja vadītāja Londonā Eva Staltmane, šādi raidījumi ir efektīvs un ekonomisks Latvijas tūrisma tēla un piedāvājuma popularizēšanas instruments, jo tiem ir plašs skatītāju loks. Mērot komerciālas reklāmas izmaksās, tas ir vairāku miljonu mārciņu vērts BBC televīzijas raidlaiks. 
Sižets tiks demonstrēts raidījumā "Uncharted Territory". 
Latvija un Īrija ciešāk sadarbosies nodarbinātības jautājumos studentnet.lv  07/27/05    Labklājības ministrijas (LM) Valsts sekretāre Baiba Paševica, tiekoties ar Īrijas nodarbinātības ekspertiem, atzina, ka 2005.gada 25.aprīlī parakstītais sadarbības protokols ir nozīmīgs solis, lai Latvija pēc iespējas efektīvāk varētu pārņemt īru pozitīvo praksi struktūrfondu apgūšanā un nodarbinātības veicināšanā.LM Valsts sekretāre 2005.gada 25.jūlijā tikās ar Valsts Īrijas Nodarbinātības dienesta ģenerāldirektora vietnieci nodarbinātības jautājumos Patrišu Kērtinu un Īrijas Eiropas nodarbinātības tīkla menedžeri Kevinu Kvinsu. 
Parakstītais sadarbības protokols starp Īrijas Nodarbinātības dienestu un Nodarbinātības valsts aģentūru (NVA) paredz pieredzes apmaiņu bezdarba mazināšanā un nodarbinātības veicināšanā, darba tirgus izpētē un prognozēšanā, Eiropas Sociālā fonda (ESF) apguvē, "EURES" integrāciju nacionālā tīklā, kā arī Latvijas darba meklētāju, kuri dodas uz Īriju, konsultēšanu. 
Tikšanās laikā Baiba Paševica uzsvēra, ka "sadarbība ar Īrijas nodarbinātības dienestu ir būtiska, jo no Latvijas uz Īriju dodas strādāt aptuveni 20 tūkstoši latviešu. Tāpēc ir jārūpējas, lai viņi vēl pirms došanās uz Īriju būtu informēti par savām darba tiesībām, Īrijas darba likumdošanu un savām iespējām darba tirgū". Savukārt Īrijas pārstāve Patriša Kērtina norādīja, ka arī Īrijas darba devējiem jāapzinās, ka gan latviešiem, gan īriem ir vienādas darba tiesības. 
Tāpat, diskutējot par turpmākajām sadarbības iespējām, NVA direktors Ringolds Beinarovičs ierosināja nākotnē ieviest telefonlīniju, pa kuru Īrijā dzīvojošie latvieši varētu saņemt konsultācijas par darba tiesībām un citiem ar nodarbinātību saistītiem jautājumiem latviešu valodā. 
Tikšanas laikā amatpersonas pārrunāja arī ESF nozīmi nodarbinātības veicināšanā, un, kā atzina Patriša Kērtina, "ESF tiešām spēj izmainīt dzīvi". Tāpat Baiba Paševica un Ringolds Beinarovičs iepazīstināja īru ekspertus ar Latvijas iecerēm sociālās attīstības veicināšanā, bet Īrijas pārstāvji — ar savas valsts sociāli ekonomisko attīstību, kļūstot par ES dalībvalsti. 
Ārzemju latvieši ziedo Latvijas Okupācijas muzejam
studentnet.lv  07/27/05    Latviešu apvienība Austrālijā un Jaunzēlandē ziedo Latvijas Okupācijas muzejam. Ziedojuma svinīga pasniegšana notiks 2005.gada 27.jūlijā.Latviešu apvienības Austrālijā un Jaunzēlandē pārstāve Dace Dārziņš savas vizītes Latvijā laikā nodos apvienības 2004.gadā rīkotajā līdzekļu vākšanas akcijā savākto summu — čeku par apmēram 1000 Austrālijas dolāriem. Latvijas Okupācijas muzejs tika izvirzīts par vienu no šīs ziedojumu vākšanas mērķiem, un Austrālijas latvieši ir bijuši ļoti atsaucīgi. Par to jāpateicas arī Latvijas Okupācijas muzeja pārstāvei Austrālijā Ilzei Daliņai, kas pastāvīgi strādā, lai informētu par muzeja darbu un nepieciešamību to atbalstīt. 
Ikviens ziedojums Latvijas Okupācijas muzejam ir ļoti svarīgs, jo ¾ no muzeja darbībai nepieciešamajiem līdzekļiem veido tieši ziedojumi gan no latviešiem visā pasaulē, gan no muzeja apmeklētājiem. Kopš 1997.gada muzejs saņem līdzekļus arī no valsts, kas pašlaik veido apmēram ¼ muzeja budžeta. 
Zanda Dūma, Latvijas Okupācijas muzeja sabiedrisko lietu koordinatore 

Geiju gājienā...

Atsauc atļauju geju un lesbiešu gājienam
LETA  07/20/05    Šo sestdien plānotais geju un lesbiešu gājiens izraisījis pamatīgu kašķi valdošajā koalīcijā. LPP sūdzas par perversiju legalizēšanu un pieprasa JL pārstāvētajam Rīgas izpilddirektoram anulēt gājiena atļauju. Izpilddirektors saka, ka likums viņam to neļauj, tāpēc pagaidām viņš netaisoties seksuālām minoritātēm liegt tiesības iziet gājienā. Turklāt sabiedrības integrācijas ministrs Ainārs Latkovskis (JL) atvēlējis ministrijas sekretariāta telpas seksuālo minoritāšu konferencei. Arī Ministru prezidents Aigars Kalvītis uzskata par nepieņemamau seksuālo minoritāšu parādi Vecrīgā un Rīgas domes sniegtā atļauja ir liela kļūda, tā šorīt premjers atzina "900 sekundēm". Turklāt valdības vadītāja rīcībā esot informācija, ka gājiens varētu izraisīt lielas nekārtības, jo protestēt pret šo gājienu vēlas dažādas ekstrēmas organizācijas. Drošības dienesti jau tagad Rīgā strādājot pastiprinātā režīmā .
Ap pusdienas laiku kļuva zināms, ka Rīgas pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL) šodien atsaucis atļauju iecerētajam geju un lesbiešu gājienam, pamatojoties uz Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) publiski paustajām bažām par iespējamajām nekārtībām, jo dažas ekstrēmās organizā cijas, arī "Klubs 415", ir paziņojušas, ka ir gatavas protestēt pret šo pasākumu, aģentūru LETA informēja Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļā. Rīgas domes amatpersonas uzdevušas Rīgas Pašvaldības policijai pievērst īpašu uzmanību gadījumiem un jau preventīvi novērst situācijas, kuras varētu uzskatīt par etniskās, rasu, seksuālo minoritāšu vai kādas citas neiecietības izpausmēm. "Pilsētas izpilddirektors savu lēmumu aicina neuztvert kā diskrimināciju pret seksuālajām minoritātēm, bet tikai un vienīgi kā vēlmi rūpēties par kārtību un drošību Rīgas ielās," informēja dome.

Gājiena aizliegums bojā tēlu un draud ar tiesu darbiem
LETA  07/22/05     Rīgas domes lēmums neļaut geju un lesbiešu iecerēto gājienu pa Vecrīgu negatīvi ietekmēs Latvijas starptautisko tēlu, pirmkārt radot priekšstatu kā pret seksuālajām minoritātēm netolerantu un neiecietīgu valsti, prognozē Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš. Trešdien jau tika sagaidīta pirmā starptautiskā reakcija uz Latvijas politiķu lēmumu ‑ Austrijas Zaļo partijas biedre Ulrika Lunačeka nosodīja Latvijas varas iestāžu lēmumu aizliegt gājienu un uzsvēra, ka personu nediskriminēšana to seksuālās orientācijas dēļ ir būtiska Eiropas vērtību sastāvdaļa. "Lesbiešu un geju parādes neatļaušana, atsaucoties uz "kristīgām vērtībām" un to, ka iedzīvotāji nepieņem šādu pasākumu, ir pretrunā ar Latvijas parlamenta nesen ratificēto Eiropas Savienības (ES) konstitucionālo līgumu un līdz ar to arī ar eiropeiskajām vērtībām," vēstulē raksta Lunačeka, kura ir Nacionālās padomes deputāte un pārstāv Zaļo partiju ārpolitikas jautājumos. "Ja šis gājiens būtu noticis, neviens pasaulē to neievērotu, bet, tā kā šāds pasākums tiek ierobežots, visiem būs interese ‑ kāpēc," savu viedokli par kaitējumu valsts tēlam aģentūrai LETA pamatoja Kalniņš. Valsts cilvēktiesību birojs (VCB) norāda, ka asās diskusijas sabiedrībā, pretrunīgie viedokļi plašsaziņas līdzekļos un reakcija no atsevišķām amatpersonām, ko izraisījis nedēļas nogalē plānotais seksuālo minoritāšu pasākums, parāda Latvijas sabiedrības zemo iecietības līmeni un demokrātiskai valstij neatbilstošu attieksmi pret sabiedrības mazākumgrupām un dažādiem uzskatiem. Cilvēktiesību pārstāvji izsaka pieņēmumu, ka šāds lēmums, visticamāk, pieņemts pēc politiskā spiediena un tas ir pretrunā gan Latvijas likumiem, gan starptautiskajām saistībām. 

Tiesa atceļ aizliegumu rīkot geiju gājienu
LETA  07/22/05    Administratīvā rajona tiesa šodien atcēla Rīgas izpilddirektora lēmumu, ar kuru
tika aizliegts sestdien paredzētais seksuālo minoritāšu pārstāvju gājiens. Tiesa uzlika par pienākumu Rīgas domei spriedumu izpildīt nekavējoties, jau šodien izdodot lēmumu, kas atļauj gājienu rīkot. Rīgas domes jurists Ivars Mauriņš pēc sprieduma žurnālistiem atzina, ka Rīgas dome nepaspēs uzrakstīt jaunu atļauju gājienam, taču viņš sacīja, ka, pamatojoties uz tiesas spriedumu, gājienu drīkst rīkot arī ar iepriekš izsniegto atļauju. Sabiedriskās organizācijas "Geju un lesbiešu jauniešu atbalsta grupa" pārstāvis Imants Kozlovskis žurnālistiem teica, ka gājienu rīkos, neskatoties uz to, vai dome paspēs vai nepaspēs izdot jaunu atļauju. Organizācija pauda prieku par šādu tiesas lēmumu. 

Geju parāde izraisa koalīcijas krīzi
Agnese Margēviča,  NRA  07/23/05    Mācītāju partija pirmdien sola prasīt Jaunā laika izpilddirektora Škapara demisiju.
Ja Latvijas Pirmā partija (LPP) izpildīs savus draudus un pieprasīs seksuālo minoritāšu gājienu atļāvušā Rīgas domes izpilddirektora Ērika Škapara (Jaunais laiks) demisiju, jau tā vārais vairākums domē izjuks. Rīgas mērs Aivars Aksenoks norāda, ka pēc šāda soļa LPP valdošajā koalīcijā vairs vietas nebūs.
Valdības koalīcija bez LPP 14 balsīm Saeimā vēl teorētiski var iztikt, pat nepieaicinot Tēvzemei un Brīvībai/ LNNK (TB/LNNK), bet Rīgas domes jau tā niecīgais vairākums, kas daudzus lēmumus valdošajai koalīcijai liek izvilkt kā caur adatas aci, bez LPP četrām balsīm tiek zaudēts pavisam. 
Pieļaujot izmaiņas valdības koalīcijā, situācijā, kad lielākais konflikts izvērsies starp Jauno laiku (JL) un LPP, iespējama šķiet vien LPP, nevis JL izstumšana, jo bez jaunlaiciešu 24 balsīm Saeimā jauna valdības koalīcija rādās neiespējama.
A. Aksenoks, lai arī pauž pesimistisku viedokli par Rīgas domes koalīcijas likteni, Neatkarīgajai pagaidām atturas spriest par iespējām izveidot jaunu koalīciju bez LPP. Mērs gan uzsver, ka ar apvienības Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā (PCTVL) frakciju JL sarunās neielaidīšoties. Sarežģītas jaunās koalīcijas veidošanas perspektīvas rādās, arī spriežot pēc citu Rīgas domes politisko spēku reakcijas uz LPP aicinājumu pieprasīt jaunlaicieša Ē. Škapara demisiju. Opozicionāru Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP) šo aicinājumu dedzīgi atbalstīja, kritisks pret Ē. Škapara lēmumu bija arī Sergeja Dolgopolova vadītais Jaunais centrs. Atturīgi piektdien bija gan JL koalīcijas partneri Tautas partija, gan opozicionāri PCTVL un Dzimtene. Vienīgie Ē. Škapara aizstāvji izrādījās Rīgas domes koalīcijā un Saeimas opozīcijā esošie TB/LNNK.
Jau ierastā stīvēšanās starp JL un LPP aizvadītajā nedēļā pieņēmās spēkā, kad JL atteicās atbalstīt LPP izvirzīto Nilu Muižnieku Valsts cilvēktiesību biroja direktora amatā, un kulmināciju sasniedza, kad JL pārstāvis Rīgas domes izpilddirektors Ē. Škapars deva atļauju 23. jūlijā Vecrīgā rīkot seksuālo minoritāšu gājienu. 
Politisko partneru izdarītā spiediena un it kā draudošo sabiedrisko nekārtību dēļ JL pārstāvim šo lēmumu nācās atcelt, tomēr piektdien tas bija jāatjauno, jo to pieprasīja Administratīvās rajona tiesas lēmums. "Tieši Škapara dotā atļauja parādes rīkošanai, kā arī nepārprotamais JL un tās Ministru kabineta locekļu atbalsts homoseksuālisma propagandai Latvijā tika izmantoti kā papildu argumenti, lai tiesa atļautu rīkot gājienu," reaģējot uz tiesas spriedumu, paziņoja LPP. 
Ē. Škaparam būtu jāuzņemas atbildība par "izvirtības parādes" atļaušanu, tādēļ LPP jau pirmdien, 25. jūlijā, lems par demisijas izteikšanu izpilddirektoram, aģentūrai LETA piektdien paziņoja LPP valdes loceklis Ainārs Šlesers. "Daudzus gadus nekas tāds Rīgā nenotika, vai šī tagad ir JL jaunā morāle? Škaparam ir jāatkāpjas no amata," deklarēja A. Šlesers, uzsverot, ka vēlas tikai Ē. Škapara, nevis cita jaunlaicieša, proti, Rīgas mēra A. Aksenoka, demisiju, tāpēc koalīcijas partijām izdošoties sadarboties. Citās domās ir JL, jo, kā uzsver A. Aksenoks, partija negrasās piekāpties LPP "pilnīgi nepamatotajām" prasībām. 
Ja LPP savus draudus piepildīs, JL kopā ar šo partiju vienā koalīcijā Rīgas domē vairs nevarēšot strādāt, norāda A. Aksenoks, pieļaujot, ka "tas var skart arī valdības koalīciju". 
Politoloģe Ilze Ostrovska Neatkarīgajai pieļāva iespēju, ka LPP no savas prasības par Ē. Škapara demisiju varētu arī atteikties, ja homoseksuāļu parāde 23. jūlijā beigtos mierīgi. Tomēr valdošās koalīcijas vājumu gan Rīgas domē, gan valdībā, pēc politoloģes domām, nenosaka vis JL un LPP atšķirīgā nostāja geju un lesbiešu parādes jautājumā, bet citas, slēptākas intereses, kas abiem politiskajiem spēkiem nesakrīt. "Homoseksuālisma jautājums" uzniris vien kā plašākai sabiedrībai ticams un pieņemams iegansts, lai šīm partiju domstarpībām ļautu pāraugt koalīcijas krīzē. 
I. Ostrovska norāda, ka partiju ķildas šajā jūtīgajā jautājumā lielā mērā saistītas arī ar vairāk nekā pēc gada gaidāmajām Saeimas vēlēšanām. 
"Šogad priekšvēlēšanu kampaņa sākusies ļoti agri, jo tā būs pēdējā kauja – šīs vēlēšanas būs ļoti nozīmīgas," spriež politoloģe. Pieredze rādot, ka jaunās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis pirmajos sešos gados pēc iestāšanās turpina koncentrēties uz iekšpolitiskajiem jautājumiem, bet pēc tam integrācija ES procesos ņem virsroku un akcents tiek likts uz kopējām ES problēmām. Tādēļ 9. Saeima, pēc I. Ostrovskas domām, būs "pēdējā Saeima, kuru ievēlējot, vēl varēs uzvārīties, izmantot resursus grupējumu vai privātās interesēs, jo pēc sešiem gadiem varas groži ļoti nopietni jau būs pārgājuši ES rokās".
Sabiedrībā pazīstami cilvēki pauž satraukumu par tolerances trūkumu Latvijas sabiedrībāLETA  07/23/05     Piektdien aptuveni 200 Latvijas iedzīvotāji, tostarp daudzi sabiedrībā pazīstami cilvēki, izplatīja atklātu vēstuli, kurā izsaka satraukumu par pēdējā laikā pieredzētajiem tolerances trūkuma un Eiropas demokrātisko tradīciju neievērošanas gadījumiem Latvijā. 
"Uzbrukumi cilvēkiem ar atšķirīgu ādas krāsu tikai nupat Latvijā klasificēti kā rasu naida kurināšanas, nevis vienkārša huligānisma piemēri. Rīgas Domes lēmums vispirms izsniegt un tad atņemt atļauju geju un lesbiešu gājienam Vecrīgā kārtējo reizi mums pašiem un arī starptautiskā līmenī parādījis Latviju kā provinciālu un aizspriedumu varā dzīvojošu valsti," teikts vēstulē. 
Vēstules autori ir pārliecināti, ka nav vienīgie, kuriem ir nepieņemama šāda valsts politika. "Mēs ticam, ka lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju, gan latviešu, gan nelatviešu, gan šeit, gan citur dzimušu, sieviešu un vīriešu, vecu un jaunu, tradicionālas un netradicionālas seksuālās orientācijas, dažādu ādas krāsu, dažādu partiju piekritēju saprot, ka iecietība pret citādo un sava līdzcilvēka tiesību respektēšana un atzīšana ir cilvēces un cilvēcības stūrakmens," uzsvērts vēstulē. 
"Neticēsim tiem, kuri apgalvo, ka neiecietība ir "kristīga vērtība". Nākamajās Saeimas vēlēšanās neuzticēsimies tiem Latvijas politiķiem, kuri savos argumentos uzrunā vēlētāju zemākos instinktus," mudina vēstules autori. 
Sabiedrībā pazīstamie cilvēki aicina Latvijas iedzīvotājus vienoties pārliecībā, ka rasismam, antisemītismam, homofobijai un tamlīdzīgām parādībām nav vietas nedz Eiropas Savienības dalībvalstī, "nedz tautā, kurai, gadsimtu gaitā diskriminētai, būtu jābūt pašsaprotami noliedzošai pret jebkāda veida diskrimināciju šodien". 
"Vienoti dažādībā - tāds ir Eiropas Savienības, tādam - cilvēcības, daudzveidības un demokrātijas vārdā jābūt arī Latvijas sauklim," aicina vēstules autori. 
Vēstuli parakstījuši jurists Agris Bitāns, laikraksta "Diena" galvenā redaktore Sarmīte Ēlerte, arhitekte Zaiga Gaile, sociāldemokrātu politiķis Dainis Īvāns, Latvijas Institūta vadītājs Ojārs Kalniņš, sabiedrības pētnieks Roberts Ķīlis, "Delnas" vadītājs Roberts Putnis, žurnālistikas speciālists Ābrams Kleckins un daudzi citi. 
Šīs sabiedriskās iniciatīvas ietvaros arī plānots izvietot reklāmu laikrakstā "Diena", lai veicinātu toleranci Latvijas sabiedrībā. 
Pirmo reizi Latvijā notiek seksuālo minoritāšu gājiens
TVNET/LETA  07/23/05    Šodien, pirmo reizi Latvijā geju, lesbiešu un biseksuāļu pasākuma "Rīgas praids 2005" ietvaros vairāki desmiti cilvēku devušies seksuālo minoritāšu gājienā. Gājienu vērot ir ieradušies vairāki tūkstoši skatītāju, starp kuriem ir ļoti daudz šī pasākuma pretinieku. Protestētāji gājiena dalībniekiem velta lamas un rupjības. Gājiena laikā aizturēti seši cilvēki.Tikai pateicoties policijai seksuālo minoritāšu pasākuma "Rīgas Praids 2005" dalībniekiem šodien pēc dievkalpojuma Anglikāņu baznīcā bija iespēja pamest dievnamu un nokļūt līdz autobusiem krastmalā. 
Tikai starp policistu rindām izveidotie koridori bija pietiekami droši, lai seksuālo minoritāšu dalībnieki naidīgā pūļa svilpienu, klaigu un lamu pavadīti varētu nokļūt autobusos. 
Pēc dievkalpojuma, pasākuma dalībnieki tika informēti, ka policija drošības nolūkā iesaka nepamest baznīcu, un tiem seksuālo minoritāšu pārstāvjiem, kuri nedevās uz autobusiem, bija iespēja palikt baznīcā tik ilgi, cik tas esot nepieciešams. 
Iespējams, protestētāju dēļ tika mainīts gājiena maršruts. Gājienam bija jāsākas Anglikāņu ielā, jāturpinās Doma laukumā un jābeidzas Anglikāņu ielā. Taču tuvākā iela virzienā uz Doma laukumu bija pilna ar skatītājiem un gājiena pretiniekiem. Tādēļ policijas eskorta pavadībā, gājiens sākotnēji virzījās Latvijas Bankas ēkas virzienā. 
Gājiena dalībnieki nes plakātus, aicinot ievērot geju un lesbiešu tiesības un lielu varavīksnes karogu. Gājiena dalībniekiem nes plakātus: "Mēs arī esam kristieši", "Mēs arī esam par ģimeni. Runa ir par mīlestību". 
Arī gājiena pretiniekiem rokās ir plakāti. Uz viena no tiem ir rakstīts "Pra Aids". 
Kā novērojām, atsevišķi gājiena pretinieki mēģināja izjaukt gājienu un to aizšķērsot, taču policija viņus norobežoja no gājiena dalībniekiem. Savukārt citviet, protestētājiem tika dalītas olas, ko mest pa gājiena dalībniekiem. Liela daļa seksuālo minoritāšu gājiena dalībnieku bija no ārzemēm. 
Spītējot lielajam protestētāju pūlim, gājiens veiksmīgi noslēdzās Anglikāņu ielā. 
Vēl pirms seksuālo minoritāšu gājiena policija bija aizturējusi divus, bet vēlāk tika aizturēti vēl četri pasākuma pretinieki. 
Gājienu vērot bija ieradušies vairāki tūkstoši skatītāju, starp kuriem bija ļoti daudz šī pasākuma pretinieku. Protestētāji gājiena dalībniekiem veltīja lamas un rupjības, kā arī meta ar vistu olām. 
Kamēr Anglikāņu baznīcā notika mācītāja Māra Santa vadītais dievkalpojums, protestētāji stāvēja pie baznīcas un kliedza dažādus pret seksuālajām minoritātēm vērstus saukļus. 
Kā ziņots, šodien pirmo reizi Latvijas vēsturē notiek geju, lesbiešu un biseksuāļu pasākums "Rīgas praids 2005". 
Kā norāda "Rīgas praids 2005" rīkotāji, šāda veida pasākumi ir kļuvuši par tradīciju Skandināvijas valstīs, Rietumeiropā un Ziemeļamerikā. 
"Praids" ir savdabīgs indikators, kas liecina par konkrētās valsts sabiedrības, politikas un kultūras atbilstību vispārpieņemtajiem brīvības, tolerances, cilvēktiesību un demokrātijas principiem. 
Pasākumu Rīgā organizē "Geju un lesbiešu jauniešu atbalsta grupa" ar vairāku Zviedrijas sabiedrisko organizāciju un "Stockholm Pride" atbalstu. 
Jau ziņojām, ka Rīgas pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL) šonedēļ atsauca iepriekš izsniegto izziņu par gājiena rīkošanu, pamatojot ar to, ka pasākuma laikā iespējamas lielas nekārtības - dažādas ekstrēmas organizācijas paziņojušas, ka ir gatavas protestēt pret šo pasākumu. Lai apstrīdētu šo lēmumu, pasākuma rīkotāji vērsās Administratīvajā rajona tiesā, kura prasību apmierināja. Škapars, ņemot vērā tiesas spriedumu, šodien aizliegumu atcēla un saskaņoja gājienu. 
Diskusijas par seksuālo minoritāšu gājiena atļaušanu ir radījušas draudus Rīgas domes koalīcijas stabilitātei. Latvijas Pirmā partija jau paziņojusi, ka pirmdien lems par demisijas izteikšanu Škaparam, izpilddirektora rīcību negatīvi vērtē arī kreiso politisko spēku pārstāvji. 
Protesta akcijas pret sarīkojumu plāno vairākas sabiedriskās organizācijas, par iecerēm nepieļaut gājienu paziņojušas arī labēji ekstrēmās organizācijas. Vairāki politiķi, amatpersonas un baznīcas pārstāvji pauduši nosodījumu gaidāmajam pasākumam un seksuālajām minoritātēm. 
Rīgā notiks vairākas protesta akcijas pret seksuālo minoritāšu gājienu
LETA  07/23/05     Šodien Rīgā saistībā ar seksuālo minoritāšu gājienu ir gaidāmas vairākas protesta akcijas. Šodien plkst.13 Esplanādē Saeimas deputāts Arvīds Ulme (ZZS) rīko pasākumu ģimenes atbalstam, kas tiks organizēts kā tikšanās ar vēlētājiem. Šāda pasākuma forma izvēlēta tādēļ, ka Rīgas pašvaldība nav saskaņojusi sabiedriskās organizācijas "Klubs 415" sapulci "Mēs par ģimeni!".Paredzēts, ka pasākumā ar dziesmām piedalīsies Kaspars Dimiters, folkloras kopas, bet uzrunu teiks luterāņu baznīcas arhibīskapa vietnieks Pāvils Brūveris. 
Dimiters šodien aicina gājiena pretiniekus "nezaudēt modrību" un pulcēties Doma laukumā, lai izjauktu gājienu. 
Dimiters aicina gājienu bloķēt miermīlīgā veidā - cilvēkiem vairākās rindās apsēžoties vai apguļoties uz ielas, lai vismaz uz dažām minūtēm pārtrauktu gājienu. Tāpat viņš aicina pēc iespējas vairāk cilvēku pulcēties pie Anglikāņu baznīcas, kur notiks pasākuma dalībnieku dievkalpojums. 
Savukārt Latvijas Kristīgais radio saistībā ar seksuālo minoritāšu pasākumu šodien aicina radioklausītājus vienoties kopējā lūgšanā, kuru visu dienu vadīs dažādu kristīgo konfesiju mācītāji un sludinātāji. 
Kā aģentūru LETA informēja radio sabiedrisko attiecību direktore Luīze Zveja, no plkst.8.30 līdz 19 radio atcels visus programmā paredzētos pasākumus un to vietā aicinās klausītājus palikt pie saviem radioaparātiem un pievienoties lūgšanai. 
"Mēs nevēršamies pret konkrētiem cilvēkiem, bet pret homoseksualitāti kā grēku, kuru šie cilvēki mūsu valstī vēlas padarīt par sabiedrības normu, tā pakļaujot tautu garīgai un fiziskai iznīcībai," norādīja Zveja. 
Radio atgādina, ka "mūsu pienākums ir iestāties lūgšanā par šo cilvēku dvēseļu glābšanu un dēmonisko spēku saistīšanu". 
Plkst.16 Doma baznīcā paredzēts rīkot ekumenisko dievkalpojumu, lai kopīgi aizlūgtu "par sabiedrības garīgu atveseļošanos un nevardarbīgā veidā iestātos par tādu vērtību kā Dieva svētīta mīlestība un ģimenes sargāšanu". 
Deputātam Ulmem varētu noformē protokolu par nesankcionēta pasākuma rīkošanu
LETA  07/23/05    Šodien Esplanādē policija brīdināja Saeimas deputātu Arvīdu Ulmi (ZZS) par nesankcionēta pasākuma rīkošanu, novēroja aģentūra LETA. Ulmem policijai bija jāsniedz paskaidrojums, kāpēc tiek rīkots ar Rīgas domi nesaskaņots pasākums. Pēc paskaidrojuma izvērtēšanas deputātam varētu tikt noformēts administratīvā pārkāpuma protokols par nesankcionēta pasākuma organizēšanu, informēja Valsts policijas Preses un sabiedrisko attiecību biroja Preses nodaļas vecākā inspektore Sintija Kājiņa.Kā ziņots, Ulme šodien rīko pasākumu ģimenes atbalstam, kas tiks organizēts kā tikšanās ar vēlētājiem. Šāda pasākuma forma izvēlēta tādēļ, ka Rīgas pašvaldība nav saskaņojusi sabiedriskās organizācijas "Klubs 415" sapulci "Mēs par ģimeni!". 
Kā paskaidroja policijas pārstāvji, Ulme ir pārkāpis likumu "Par sapulcēm, gājieniem un piketiem", kas paredz, ka arī tikšanās ar vēlētājiem ir jāsaskaņo ar pašvaldību. Par šādu pārkāpumu paredzēts naudas sods vai arī arests uz 15 diennaktīm. Deputātu pie administratīvās atbildības var saukt tikai ar Saeimas akceptu. 
Ulme skaidroja, ka maksās sodu, ja tas būs nepieciešams. 
Kā novērojām, pasākumā piedalās mazliet vairāk nekā 100 cilvēki. 
Pasākumā piedalās arī sabiedrībā pazīstami cilvēki, piemēram, Elita Veidemane un Aivars Brīze, Kaspars Dimiters, Aivars Garda. 
Kā ziņots, šodien Rīgā saistībā ar seksuālo minoritāšu gājienu ir gaidāmas vairākas protesta akcijas. 
Bez jau pieminētās akcijas Esplanādē, Latvijas Kristīgais radio saistībā ar seksuālo minoritāšu pasākumu šodien aicina radioklausītājus vienoties kopējā lūgšanā, kuru visu dienu vadīs dažādu kristīgo konfesiju mācītāji un sludinātāji. 
Plkst.16 Doma baznīcā paredzēts rīkot ekumenisko dievkalpojumu, lai kopīgi aizlūgtu "par sabiedrības garīgu atveseļošanos un nevardarbīgā veidā iestātos par tādu vērtību kā Dieva svētīta mīlestība un ģimenes sargāšanu". 
Cilvēktiesību aizstāvji starptautiskām organizācijām ziņos seksuālo minoritāšu gājienu
LETA  07/25/04    Eiropas Jaunatnes cilvēktiesību sadarbības tīkla (EYHR-Net) pārstāvji gatavo ziņojumu starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām par sestdien notikušo seksuālo minoritāšu pasākumu "Rīgas praids 2005".
Jaunieši tādām organizācijām kā "Amnesty International" un "Human Rights Watch" plāno nosūtīt aprakstu un fotogrāfijas no pasākuma un protestētāju organizētajām aktivitātēm, aģentūrai LETA pastāstīja EYHR-Net prezidents Kaspars Zālītis.
"Mēs esam dziļi šokēti par sabiedrības attieksmi sestdien notikušā pasākuma laikā. Šādas radikālās protestētāju izpausmes parādīja, cik zems ir Latvijas sabiedrības tolerances līmenis un cik plaši izplatīta ir homofobija," atzina Zālītis.
Organizācija plāno pateikties policijai par operatīvo rīcību kārtības nodrošināšanā, un aicina arī citas nevalstiskās organizācijas pievērst uzmanību sabiedrības neiecietības mazināšanai.
Kā ziņots, sestdien pirmo reizi Latvijas vēsturē notika geju, lesbiešu un biseksuāļu pasākums "Rīgas praids 2005". Pasākuma laikā Vecrīgā notika seksuālo minoritāšu gājiens.
Gājienu vērot bija ieradušies tūkstošiem skatītāju, starp kuriem liela daļa bija šī pasākuma pretinieku. Protestētāji mēģināja aizšķērsot gājienu, veltīja gājiena dalībniekiem lamas un rupjības, kā arī apmētāja tos ar olām un tomātiem.
Pasākuma laikā policija par nekārtību radīšanu un huligānismu aizturējusi astoņus cilvēkus.

Radikāļi Rīgas centrā demonstrē klaju agresiju 
Kristaps Pētersons,  Diena  07/25/05     Uz aplausiem šodien neceram, bet gaidām tolerantu sabiedrības attieksmi, — gatavojoties gājienam Rīgas Praids 2005, saka viesis no Igaunijas un pavicina transparentu, kas vēsta, ka geju un lesbiešu tiesības arī ir cilvēktiesības. "Viņi būtu pelnījuši ko vairāk par sapuvušām olām un tomātiem," nometnes otrā pusē skandē 25 gadus vecais Genadijs. Viņš nepieder nevienai organizācijai, taču ieradies uz gājienu, lai "paustu nosodījumu zilajiem". "Lai taču viņi iet tai gājienā. (..) Atnācu vienkārši intereses pēc," pie Jēkaba kazarmām Dienai saka Anna, vecāka kundze ar bērnu pie rokas. "Mazmeitai ir jārāda, ka pasaulē dzīvo arī tādi cilvēki. Es taču nevaru viņu izolēt no apkārtējiem," saka vecmāmiņa. 19 gadu vecā Anete ir izbrīnīta: "Domāju, ka būs krāšņs gājiens, bet tas drīzāk atgādina krusta ceļu." Netālu no Anglikāņu baznīcas savu velosipēdu ar uzrakstiem "kristieši = homoseksuālisti" aplīmē Indulis. "Pārstāvu pats sevi. Domāju, ka nav atšķirības starp kristiešiem un homoseksuālistiem. Neesmu ne viens, ne otrs, taču esmu par vārda brīvību."
Tik raiba publika sestdienas pēcpusdienu veltīja, lai Vecrīgā noskatītos geju un lesbiešu gājienu. Lielākā daļa no vairākiem tūkstošiem cilvēku bija parasti interesenti, taču pūlī varēja manīt arī reliģisko konfesiju pārstāvjus, radikālu uzskatu paudējus un politisko partiju biedrus.
Gājienam sākoties, daļa malā stāvošo, izsauca aizskarošus saukļus un stājās gājienam ceļā. Policija cilvēku ķēdes pārrāva vismaz četras reizes un izjauca arī "dzīvo mūri" pie Anglikāņu baznīcas. Daži gājiena dalībniekus apmētāja ar olām. Viens no tādiem ir pusmūža kungs ar iesirmiem matiem. Pēc nodarītā viņš aizlavās aiz pūļa un mirkli sarunājas pa dārgu mobilo telefonu. Viņa vārds ir Edmunds, un viņš uzskata, ka homoseksuālisms ir izlaidība un vienā procentā gadījumu — slimība. "Lai viņi brauc uz kādu neapdzīvotu salu un dara to tur, nevis šeit," viņš uzskata. Policija kopumā par nekārtību izraisīšanu aizturējusi astoņas personas, lielākoties radikāli nacionālistisku organizāciju biedrus.
"Esmu šokēts. Mēs dzīvojam absolūti mežonīgā un necivilizētā valstī," pirmajā iespaidā pēc gājiena dalās starptautiskās geju un lesbiešu organizācijas pārstāvis, jurists Juris Lavrikovs. Viņam piekrīt arī dievkalpojuma vadītājs Māris Sants, kurš pirms pasākuma baznīcā Dienai izteica izbrīnu par lielo cilvēku agresiju. "Tas, ko atļāvās premjers un baznīcas, ir grēks." Īpaši M.Santu skumdinājusi kāda sieviete, kura gājiena laikā iesitusi viņam ar svētbildi pa seju. Uz jautājumu, vai homoseksuālistiem tagad Rīga kļuvusi bīstamāka, J.Lavrikovs atbild apstiprinoši. Žurnālists Kārlis Streips sestdien konferencē par geju un lesbiešu tiesībām, aicināja homoseksuāļus nekaunēties par sevi un kļūt sabiedrībai redzamiem. "Jāiemācās nebaidīties no sabiedrības," aicināja K.Streips. 
Geju un lesbiešu dievkalpojumam atbalstu piektdien izteica arī Jēkabpils un Krustpils draudžu mācītājs Modris Plāte. Aģentūrai BNS viņš norādīja, ka labprāt piedalītos šajā dievkalpojumā, taču to viņam neļaujot tiešie pienākumi. "Dieva piedošana un žēlastība top dāvināta visiem cilvēkiem, nešķirojot, kurš lielāks vai mazāks grēcinieks. Tā ir mana dziļa pārliecība. Neredzu iemeslu, lai kāds, tostarp arī baznīckungs, varēt teikt, ka kāds nav cienīgs iet baznīcā," teicis M.Plāte. Tas nav palicis arhibīskapa vietnieka Pāvila Brūvera nepamanīti. "Ja mācītājs paudis šādu mutisku atbalstu, domāju, arhibīskaps gribēs ar viņu runāt un pārliecināt, ka viņš atrodas uz maldu ceļa," BNS sacījis P.Brūvers.
***
Ko uzzina Eiropa 
Ietekmīgais pasaules ziņu kanāls BBC sestdien vēstīja, ka Rīgā geju un lesbiešu gājienu ierobežojuši simtiem protestētāju un gandrīz desmit personas aizturējusi policija. Reportāžā uzsvērts, ka premjers Aigars Kalvītis (TP) nostājies gājiena opozicionāru pusē, sakot, ka Rīgā "nevajadzētu popularizēt šādas lietas". Pie izteikti radikāliem opozicionāriem bijuši skūtgalvji un lielākoties jauni cilvēki, novērojis žurnālists. Britu reportieris intervējis arī 61 gadu veco zviedru Larsu Peteru Sjoubergu, kurš Latvijā ieradies, lai atbalstītu gājienu un par homoseksuāļu tiesībām savā valstī cīnījies 30 gadu. "Protestētāji šeit bija ļoti agresīvi, bet tas neapstādinās mani palīdzēt maniem latviešu draugiem cīnīties par viņu tiesībām."
***
Viedoklis: 
Artis Pabriks (TP), premjera pienākumu izpildītājs, ārlietu ministrs:
Jebkuras demokrātijas un arī kristīgās sabiedrības pamatā ir tolerance. Mums, protams, ir jānošķir publiskais no privātā, un es uzskatu, ka jebkurā gadījumā svarīgs ir dialogs. Arī tad, ja tas ir smags jautājums, tas jārisina dialogā, nevis ar ekstrēmām darbībām. Jāsaprot, ka gājienā tomēr sastapās diezgan radikālu uzskatu pārstāvji, kas, manuprāt, neatspoguļo vidējo Latvijas iedzīvotāja nostāju. Un vēl, es vēlos uzsvērt, ka mūsu drošībsargājošās iestādes sestdien darīja izcilu darbu, nodrošinot kārtību gājiena laikā.

Kūdītāji 
Aivars Ozoliņš,  Diena  07/25/05    Apkaunojošā ažiotāža ap atļauto, tad aizliegto, tad atkal atļauto un sestdien notikušo geju un lesbiešu gājienu Rīgā parādīja daļas Latvijas sabiedrības uzņēmību pret neonacistiskām idejām. Taču vissatraucošākais ir nevis ar kāškrustiem greznojušos atsevišķu ekstrēmistu ālēšanās pirms gājiena un tā laikā, bet gan valsts varas iecietība pret šādu naida izvirdumu un pat atklāts atbalsts vienas minoritātes diskriminācijai un mēģinājumiem liegt tai Satversmē garantētās tiesības. 
No visiem valdības politiķiem tikai ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) un integrācijas ministrs Ainars Latkovskis (JL) skaidri un nepārprotami, kā tas demokrātiskas valsts politiķiem piedien, pauda satraukumu par šo naida un neiecietības uzplaiksnījumu. Taču tieši valdības vadītāja Aigara Kalvīša (TP) publiski paustā nepatika pret Rīgas domes atļauju, rīkot gājienu, esot likusi, kā pats stāsta, izpilddirektoram Ērikam Škaparam (JL) atsaukt paša izsniegto atļauju. Labi vismaz, ka tiesa šo klaji antikonstitucionālo lēmumu atcēla un gājienu atļāva.
Tagad "mācītāju" partijas īpašnieks Ainars Šlesers draud sagāzt domes koalīciju par to, ka izpilddirektors pildīja tiesas lēmumu. Šlesers ir, protams, īpašs politiskā biznesmeņa tips pat Latvijā, kur politika ne vienam vien ir tikai līdzeklis personiskās labklājības iegūšanai. Taču šajā reizē liekulība un tiesisks nihilisms bija kļuvis teju par valsts pārvaldes principu. Rīgas domes jurists (!) tiesā piesauca tādu padomisku aizbildinājumu konstitūcijas pārkāpšanai kā "daudzie zvani un vēstules". Un nolasīja baznīcas vadītāju vēstuli, kurai skaļi aplaudēja tiesas zālē sanākušie neonacisti. Vairs nav jābrīnās, ka Latvijas lielāko kristīgo konfesiju vadītāju "kristīgās vērtības" vislabāk izprot ekstrēmisti. Jābrīnās, vai drīzāk jāšausminās, ka arī premjerministra Kalvīša ieskatā Latvijas valsts balstoties uz šādām "vērtībām", nevis uz Satversmi. 
Varas turētāju politiskās personības dalīšanos līdz politiski klīniskai diagnozei sakāpināja iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) sūkstīšanās par domes "kļūdaino" lēmumu atļaut gājienu (kurā, kā viņš esot vērojis citās valstīs, notikšot "mākslīgu dzimumorgānu izstādīšana" un citas nekārtības), tā ka paša uzkurināto nekārtību novēršanai un dažu desmitu miermīlīgu demonstrantu apsargāšanai bija jānorīko vairāki simti bruņotu policistu. 
Var jau saprast, ka politiķiem savas mazspējas attaisnošanai var šķist vilinoši savairot šķietamus iekšējos un ārējos ienaidniekus. Tā vietā, lai atbildētu, piemēram, kāpēc Latvija ir vistrūcīgākā no Eiropas Savienības valstīm un vai ne tāpēc, ka šeit ir visaugstākais politiskās korupcijas līmenis, ir vienkāršāk sarīdīt savā starpā dažādas sabiedrības grupas. 
Taču šāda varas partiju koķetēšana ar daļas sabiedrības aizspriedumiem un pašpasludināto "pareizo" un "normālo" gatavību pat fiziski vajāt un apkarot citādos jeb "nenormālos" draud padarīt nākamās Saeimas vēlēšanas par neonacistu, rasistu, kristīgo fundamentālistu, antisemītu, ksenofobu, homofobu un visu citu pasugu cilvēknīdēju un brīvības noliedzēju sacīksti. Jo lielāks zaglis, jo skaļāk piesauks "ģimenes vērtības". Latvijas politisko partiju spektrā pašlaik vispār nav pārstāvēts liberālais, demokrātiskais virziens. Taču Latvijas sabiedrības vairākums noteikti nav nacistiski vai citādi radikāli noskaņots. Politiķiem, kuri nule sadrūzmējušies pašu deklarētā "centrā", taču faktiski sacenšas, kurš būs radikālāks, vienkārši pietrūks vēlētāju. Turpināt šo sacensību kā apzinātu priekšvēlēšanu stratēģiju nozīmētu apzināti vairot tai atbilstošu elektorātu — naida, neiecietības, aizspriedumu plosītu sabiedrību. 
Šlesera liekuļi to acīmredzot mērķtiecīgi darīs. Diemžēl, šķiet, arī Tautas partija vēlētos kultivēt, runājot advokāta Andra Grūtupa vārdiem, šādu "jūrnieku un matrožu vidi", pār kuru tad atnāktu valdīt "lielās personības" jeb, kā viņus cildina NRA Viktors Avotiņš, "titāni". Šī Ventspils naftas avīze jau nepārprotami programmatiski rušina "titāniem" homofobijas lauciņu. Latvijā vien iespējamais "zaļo zemnieku" pretdabiskais veidojums tajā iederēsies. Arī Jaunā laika gļēvā izdabāšana sestdien notikušā gājiena aizliegt gribētājiem liek šaubīties, vai šī partija spēs pretoties kārdinājumam. 
Bezatbildīga un tuvredzīga izdabāšana instinktiem un fobijām, kas bruģē ceļu ekstrēmistiem, kuri galu galā aizmēztu pašus bruģētājus, ir drauds Latvijas valstij un sabiedrībai. Var saprast, kādēļ šejienes promaskaviskie politiķi šķeļ sabiedrību pēc etniskām pazīmēm un mērķtiecīgi provocē daļas latviešu naidu pret sevi, ko tad viņu bosiem Maskavā uzrādīt visai pasaulei kā pierādījumu latviešu iedzimtajam "fašismam" un antisemītismam. Taču nav saprotams, kādā valstī cer valdīt politiķi, kuri deklarē lojalitāti Latvijas valstij, bet mēģina iegūt vai saglabāt varu, sarīdot tās pilsoņus.

Protokolē huligānismu, bet neievēro kāškrustu 
Līga Strazda,  Diena  07/26/05     Policija ir vērsusi sankcijas pret geju un lesbiešu gājiena dalībnieku spārdīšanu, apmētāšanu ar olām un par nacistiskās Vācijas armijas formastērpu valkāšanu, tomēr nav vērsusies pret kāškrustam līdzīga simbola nēsāšanu. Tas, ka tiesībsargi neievēro šādas simbolikas nēsāšanu, ir bīstami, jo Latvijas sabiedrībā ir ļoti mazs pretspars neiecietības izpausmēm, uzskata Ilze Brands–Kehre, ES monitoringa centra pret rasismu un neiecietību valdes priekšsēdētāja vietniece.
Svastikas zīme uz aizliegtās organizācijas Pērkoņkrusts dalībnieka Igora Šiškina krekla ar tekstu "tautisms visu sakārtos", sūta diezgan draudošu vēstījumu tiem, pret kuriem šāds tautisms vēršas, un ir tuva neonacistiskajai ideoloģijai, saka I.Brands–Kehre. "Šī vēsts ir bīstama sabiedrībā, kurā nav plaši pārstāvētas iecietības vērtības," viņa teica Dienai. Cilvēki, kas to vēsta, labi apzinās, ka darbojas uz aizliegtā un atļautā robežas. Tiesībsargiem jāpievērš uzmanība kontekstam. Šajā gadījumā I.Šiškina krekls, protestējot pret geju un lesbiešu tiesībām, atbalso neonacistisko ideoloģiju.
Rīgas kārtības policijas šefs Valdis Voins Dienai skaidroja, ka I.Šiškinam, kurš iepriekš tiesāts par Uzvaras pieminekļa spridzināšanu, sastādīts administratīvais protokols par smagāku pārkāpumu — iesperšanu gājiena dalībniekam. V.Voins norādīja, ka policija jau mēģinājusi ierosināt lietu par nacistiskajam kāškrustam līdzīgo zīmju lietošanu, bet nav izdevies — to varot skaidrot arī kā indoeiropiešu mitoloģisko zīmi. Tomēr simbolikas klātbūtne un I.Šiškina pagātne būšot papildfaktors, lemjot par soda lielumu, teica policists. 
Policija informē, ka tikai divi no astoņiem aizturētajiem bijuši vecāki par 20 gadiem.

'Amnesty International' nosoda Latvijas politiķu izteikumus pret gejiem un lesbietēmLETA  07/26/05    Ietekmīgā starptautiskā cilvēktiesību aizstāvības organizācija "Amnesty International" paudusi dziļas bažas par vairāku vadošu Latvijas politiķu izteikumiem pirms Rīgā notikušā seksuālo minoritāšu gājiena "Rīgas praids 2005". 
Organizācija savā paziņojumā nosoda Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) un Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieka Leopolda Ozoliņa (ZZS) izteikumus un pauž bažas par to iespējamo ietekmi, jo šādi komentāri var vairot netolerances un naida atmosfēru, turklāt tie var izraisīt verbālus un fiziskus uzbrukumus gejiem un lesbietēm, tādus kā 23.jūlija gājiena laikā notikušie. 
Novērtējot sākotnējo gājiena aizliegšanu, "Amnesty Internetaional" atgādina Latvijas valdībai par tās starptautiskajām saistībām ievērot starptautiskos cilvēktiesību likumus un standartus. Organizācija mudina ievērot Starptautiskā civilo un politisko tiesību līguma 2., 19. un 21. punktu, kas nosaka personas tiesības netikt diskriminētai, tiesības uz izteiksmi un tiesības uz biedrošanās brīvību. 
"Amnesty International" mudina premjerministru izmantot savu augsto amatu, lai nodrošinātu, ka Latvijas valdība aktīvi veicina šo tiesību ievērošanu un strādā, lai izveidotu sabiedrību, kurā tās var baudīt ikviens. 
"Amnesty International" savā paziņojumā atgādina, ka Rīgas pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL) atsauca jau izsniegto atļauju gājiena sarīkošanai pēc premjera Kalvīša nosodošajiem izteikumiem televīzijas intervijā. Kā izteicās premjers, viņš nevar pieņemt, "ka seksuālo minoritāšu parāde notiek mūsu galvaspilsētā, pašā Rīgas sirdī, blakus Domas baznīcai". 
"Tas nav pieņemami. Mēs esam uz kristīgām vērtībām balstīta valsts. Mēs nevaram reklamēt lielākai sabiedrības daļai nepieņemamas lietas," teica premjers. 
Savukārt 19.jūlijā Ozoliņš izplatīja atklātu vēstuli par plānoto gājienu, lietojot pret gejiem un lesbietēm vērstus aizvainojošus izteikumus. Turklāt viņš arī izteica kritisku vērtējumu par Eiropas Savienības "atvērto un atbalstošo attieksmi" pret gejiem un lesbietēm, norāda starptautiskā organizācija. 
Gājiena organizētāji un mediji lēš, ka pasākumā piedalījās apmēram 300 cilvēki, taču pret to protestēja vairāk nekā tūkstotis, no kuriem daži mēģināja bloķēt gājienu, apmētāja gājiena dalībniekus ar olām. Turklāt diviem no sešiem policijas aizturētajiem protestētājiem uz apģērba bija redzama nacista simbolika, norādīts "Amnesty International" paziņojumā. 
Kā ziņots, sestdien, 23.jūlijā, pirmo reizi Latvijas vēsturē notika geju, lesbiešu un biseksuāļu pasākums "Rīgas praids 2005". Pasākuma laikā Vecrīgā notika seksuālo minoritāšu gājiens. 
Gājienu vērot bija ieradušies tūkstošiem skatītāju, starp kuriem liela daļa bija šī pasākuma pretinieku. Protestētāji mēģināja aizšķērsot gājienu, veltīja tā dalībniekiem lamas un rupjības, kā arī apmētāja tos ar olām un tomātiem. 
Pasākuma laikā policija par nekārtību radīšanu un huligānismu aizturējusi astoņus cilvēkus. 
Eiropas Jaunatnes cilvēktiesību sadarbības tīkla (EYHR-Net) pārstāvji vakar paziņoja, ka tādām organizācijām kā "Amnesty International" un "Human Rights Watch" nosūtīs aprakstu un fotogrāfijas no pasākuma un protestētāju organizētajām aktivitātēm. 
"Mēs esam dziļi šokēti par sabiedrības attieksmi sestdien notikušā pasākuma laikā. Šādas radikālās protestētāju izpausmes parādīja, cik zems ir Latvijas sabiedrības tolerances līmenis un cik plaši izplatīta ir homofobija," aģentūrai LETA teica "EYHR-Net" prezidents Kaspars Zālītis. 

Valdībās un partijās...

Valsts iestādēm problēmas rada 20% kadru mainība ik gadus
Latvijas Avīze  07/11/05     "Izsludina konkursu uz vakanto vecākā referenta amata vietu," vēstī neskaitāmi sludinājumi laikrakstos un internetā. Referentu trūkums ministrijās un valsts iestādēs, kas masveidā atspoguļojas darba piedāvājumos, nebūt nav saistīts ar ierēdniecības izplešanos. Visbiežāk jaunus darbiniekus valsts iestādes spiestas meklēt kadru mainības dēļ. Pēc Valsts civildienesta pārvaldes (VCP) datiem, katru gadu no darba valsts iestādēs un ministrijās labprātīgi aiziet aptuveni 20 procenti strādājošo ‑ pastāvīgais atbirums ir gana iespaidīgs, lai to uzskatītu par nopietnu problēmu. Valstij jāmeklē atkal jauni darbinieki, jātērē līdzekļi apmācībām – bez garantijas, ka jau apmācītie drīz vien "neaizlaidīsies lapās" tāpat kā iepriekšējie.  Lielā mērā vainojami tikko no augstskolas sola nākušie jaunieši, kas dažādos amatos valsts institūcijās pēdējos gados savairojušies. "Cilvēku, kas savā amatā strādā, piemēram, jau desmit gadu, ieguvis pieredzi, pat ar augstāku darba samaksu ir daudz grūtāk pārvilināt uz privāto sektoru nekā nepieredzējušos jauniešus," uzskata VCP departamenta vadītājs M. Knoks. Uzreiz pēc pamatstudijām pāris gadus pastrādāt valsts iestādē, lai iegūtu darba pieredzi, bet pēc tam likt galdā atlūgumu, valsts darbu nomainot pret augstāk atalgotu vietu privātfirmā – šādu shēmu izmanto arvien vairāk jauniešu. Vislielāko popularitāti šī karjeras uzsākšanas metode guvusi juristu, ekonomistu, politologu un citu sociālo zinātņu studiju programmu absolventu vidū.  Jaunu cilvēku vidū valda uzskats, ka līdz 25 gadu vecumam jau ir jātiek kādā vadošā amatā, jābūt apjomīgiem līzingiem un kredītiem, citādi cilvēks uzskatāms par neveiksminieku. "Taču ar atalgojumu, kuru iespējams saņemt, strādājot vienkāršā amatā valsts iestādē, veiksminieka statusam nepietiks," pāriešanu strādāt uz privātiestādēm pamato M. Knoks. 

Jurkāns aiziet no savas pārtapušās partijas
Diena  07/11/05    Savulaik no Tautas saskaņas partijas par šķeltniecisku darbību izslēgtā Sergeja Dolgopolova vadībā sestdien nodibināta politisko organizāciju apvienība Saskaņas centrs, ko veido TSP un Jaunais centrs, kā arī Daugavpils pilsētas partija. Taču tajā nebūs Jāņa Jurkāna, kas ilgāk nekā desmit gadus ir bijis Tautas saskaņas partijas līderis, bet sestdien paziņoja par izstāšanos no partijas. Tas bija negaidīti, lai arī bija zināma J.Jurkāna skepse pret topošo apvienību, kuras veidošanas sarunās viņš nepiedalījās. Taču kolēģiem pārsteigumu radījusi J.Jurkāna izstāšanās no paša vadītās partijas. Kā  savas radikālās rīcības iemeslus J.Jurkāns minēja nespēju strādāt S.Dolgopolova vadībā un to, ka apvienība esot tapusi kā biznesa projekts kādas bankas telpās.
Lūgts konkretizēt sacīto, J.Jurkāns atzina, ka esot "dzirdējis runājam par Parex banku". S.Dolgopolovs un TSP priekšsēža vietnieks Jānis Urbanovičs, kas ievēlēts par apvienības valdes priekšsēdi un ģenerālsekretāru, šos minējumus noraidīja.

Grib svītrot 17. jūniju no atceres dienu saraksta
Latvijas Avīze  07/12/05    Laikā, kad jautājums par Latvijas okupāciju tiek apspriests starptautiski, bet Krievija to uzstājīgi nevēlas, Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta darba grupa valsts sekretāru sanāksmei ir iesniegusi jaunu likumprojektu par svētku, piemiņas un atzīmējamām dienām, kurš paredz, ka Latvijas okupācijas diena – 17. jūnijs – vairs nebūs iezīmēta kalendārā kā atceres diena, kad visā valstī tika izkārti sēru karogi. Sabiedrības integrācijas ministrs Ainars Latkovskis stāsta, ka "Latvijā ir pārāk daudz sēru dienu. Septiņpadsmitais jūnijs seko aiz 14. jūnija. Daudzviet sēru lenti pie karoga pat neņem nost, lai pēc trīs dienām nebūtu karogs sēru noformējumā jāizkar no jauna. Ja sēru dienas atzīmējam pārāk bieži, tām zūd jēga," pamatoja A. Latkovskis.  Darba grupa, kuras sastāvā bijuši gan ministriju, gan Saeimas, gan humanitāro zinātņu eksperti, secināja, ka spēkā esošais likums atsevišķos gadījumos Latvijas sabiedrībā raisa neziņu par atceres dienu saturu. Ar Ministru prezidenta rīkojumu izveidotās darba grupas mērķis bijis "aktualizēt valstij un sabiedrībai nozīmīgo dienu sarakstu, kā arī, ja nepieciešams, ieviest jaunas svētku dienas. Tā kā Latvijā kā piemiņas dienas ir komunistiskā režīma masu terora upuru piemiņas dienas, tad politiski vēsturiska fakta 17. jūnijā piemiņa nav pamatota. Šī diena neatbilst likuma definīcijai "Piemiņas diena". 2000. gadā, nosakot 17. jūniju kā atceres dienu, tika noteikts arguments "Šogad paiet 60. gadu kopš PSRS okupēja Latviju"... Tas nav pieņemams. 17. jūnijs kā piemiņas diena nesasniedz likuma mērķi," tā ziņots likumprojektam pievienotajā anotācijā.
Likumprojektā noteiktās piemiņas dienas: ‑ 20. janvāris – 1991. gada barikāžu aizstāvju atceres diena; ‑ 25. marts – komunistiskā režīma masu terora upuru piemiņas diena; ‑ 8. maijs – nacisma sagrāves diena un Otrā pasaules kara upuru piemiņas diena; ‑ 14. jūnijs – komunistiskā režīma masu terora upuru piemiņas diena; ‑ 4. jūlijs – holokausta upuru piemiņas diena;‑ 11. augusts – Latvijas brīvības cīnītāju piemiņas diena.

Kariņš meklē atbalstu pie prezidentes?
Diena  07/13/05    Ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) un Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga otrdien tikās bez padomniekiem, tāpēc tikai abas amatpersonas zina, kurš ierosinājis tikšanos un kas tajā runāts. Taču JL vadošo politiķu izteikumi par premjera Aigara Kalvīša (TP) nekoleģiālo vadības stilu, kas apgrūtinot ekonomikas ministra darbību, piemēram, sūtot rezolūcijas ar darba uzdevumiem, rada iespaidu, ka K.Kariņš varēja izmantot šo tikšanos arī, lai lūgtu valsts pirmās amatpersonas atbalstu. "Ministrs ar prezidenti pārrunāja aktuālos tautsaimniecības attīstības jautājumus, un tas ir vienīgais, ko viņš par šo tikšanos vēlas sacīt," Dienai teica ministra preses sekretāre Ieva Zīberga. 
Dienu pirms šīs sarunas K.Kariņš, Dienai stāstot, kas viņu satrauc, kā galveno iemeslu minēja to, ka jau maija sākumā ministrija iesniegusi valdībā ziņojumu par progresu tautsaimniecības vienotās stratēģijas īstenošanā. Tam vajadzētu būt pamatā, arī plānojot nākamā gada budžetu, sacīja ministrs. Lai arī trīs reizes vēstulē A.Kalvītim, kas vada arī tautsaimniecības vienotās attīstības stratēģisko padomi, esot lūgts šo dokumentu izskatīt valdībā, tas joprojām neesot izdarīts. "Vai nu Kalvīša kungs nevēlas, vai arī padomnieki viņam tā iesaka, jo varbūt nevēlas diskusiju par šo stratēģiju — tad arī budžeta plānošana varētu būt citāda," pieļāva K.Kariņš. "Mums nav konfliktu ar ministru un nav arī iekšējās konkurences. Tā stratēģija iet caur kancelejas juristiem noteiktu procedūru, bet izskatīsim," Dienai mierīgi sacīja A.Kalvītis. Valstī esot desmitiem stratēģiju, bet demagoģiski esot apgalvot, ka "kāda varētu būt pāri valsts budžetam", sacīja premjers. Lūgts komentēt agr ākās bažas par nekoleģiālo stilu, sūtot ministram rezolūcijas, A.Kalvītis norādīja, ka viņam esot jāreaģē uz problēmām un par tām ministram jāatgādina. Premjeram tuvu stāvoši cilvēki jau iepriekš ir izteikuši šaubas par ekonomikas ministra kompetenci atsevišķos jautājumos. 

Izveidota valodas politikas koordinācijas padome
LETA  07/14/05    Izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL) uzskata, ka līdz ar viņas izveidotās Valodas politikas koordinācijas padomes darbību valsts valodas politika būs koordinēta labāk. Kā informēja ministres preses sekretāre Sanda Purviņa, padome izveidota, lai koordinētu ar valodas politiku saistītu institūciju darbu un īstenotu savstarpēju informācijas apmaiņu. Valodas politikas izstrāde ir viena no svarīgākajām Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) pamatfunkcijām. Valodas politikas koordinācijas padomes uzdevums būtu palīdzēt šo funkciju īstenot, uzskata Druviete. "Ir nepieciešams kopīgs skatījums valodas politikas jautājumos, tādēļ izveidota šī padome. Tās tiesības un pienākums ir rūpēties par valodas attīstību un popularizēšanu, strādāt pie stratēģisku dokumentu izveides, kā arī rūpēties, lai latviešu valoda tiktu pilntiesīgi pārstāvēta Eiropas Savienībā," uzrunā koordinācijas padomes dalībniekiem uzsvēra ministre. Valodas politikas koordinācijas padomē darbosies IZM, Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūta, Valsts valodas aģentūras, Valsts valodas centra, Valsts prezidentes Valsts valodas komisijas, Latviešu valodas apguves valsts aģentūras, Angļu valodas skolotāju asociācijas, Krievu valodas un literatūras skolotāju asociācijas, Izglītības satura un eksaminācijas centra un augstskolu pārstāvji. 

Latvijā būs pieci reģioni
Diena  07/18/05    Visas ministrijas atbalsta Latvijas sadalīšanu piecos — Rīgas, Vidzemes, Latgales, Zemgales un Kurzemes — reģionos. Tā finišējušas reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra Māra Kučinska (TP) sarunas ar ministrijām. Pret šo modeli iepriekš iebilda Lielo pilsētu asociācija, kas aicināja veidot astoņus reģionus, un katrai no lielajām pilsētām tad būtu iespēja kļūt par reģiona centru. Ministra piedāvājumā reģionu centri nav paredzēti, bet būs noteikti valsts nozīmes (lielās pilsētas), reģiona nozīmes un novadu nozīmes centri saskaņā ar noteiktu pakalpojumu grozu.Izvērtējot rajonu centru pilsētu iespējas sniegt iedzīvotājiem pakalpojumus saskaņā ar noteiktu pakalpojumu grozu, piemēram, Vidzemē tikai Cēsis atbilstot reģiona nozīmes centram, bet Kurzemē tāda neesot neviena pilsēta, Dienai sacīja pašvaldību ministrs M.Kučinskis. Viņš uzsvēra, ka reģionu izveidošana nevis apdraudēs, bet stimulēs esošo attīstības centru nostiprināšanos saskaņā ar noteiktajiem pakalpojumu groza kritērijiem, nosakot, kam šajos centros ir jābūt. Pakalpojumi no iedzīvotājiem nedrīkst atrasties tālāk par 40 kilometriem, piebilda M.Kučinskis. Ministrijas gatavas reformēt valsts dienestu struktūras, lai pielāgotu reģionu robežām. Reģioni varētu veidoties vēlēšanu apgabalu robežās. Likumprojektu par reģioniem paredzēts sagatavot līdz septembrim, 2006.gadā to varētu pieņemt, 2007.gadā notiktu reģionu veidošana, un no 2008.gada 1.janvāra tie sāktu darboties.

Plāno veidot pensionāru namu rietumu latviešiem
Diena  07/19/05    Atgriezties dzimtenē un pavadīt šeit vecumdienas, iespējams, jau drīzumā varēs tie rietumvalstīs dzīvojošie latviešu pensionāri, kurus no šā soļa līdz  šim atturējis mitekļa trūkums, kā arī bažas par sadzīves apstākļu un medicīniskās aprūpes nepilnībām. Šādu projektu ar Ārlietu ministrijas (ĀM) starpniecību iecerējusi grupa ārvalstīs dzīvojošo latviešu, uzsverot, ka tā finansējuma avots būs pašu potenciālā pensionāru centra iedzīvotāju iemaksas.Sarunās ar ārvalstu latviešiem daudzkārt dzirdēta vēlme atgriezties dzimtenē, Dienai stāsta ĀM speciālo uzdevumu vēstnieks attiecībām ar ārzemēs dzīvojošajiem latviešiem Juris Audariņš. Taču daļa no tiem, kas vēlētos Latvijā pavadīt mūža nogali, nav droši par apstākļiem. Tādēļ radusies doma izveidot īpašu centru, iespējams, kādā Latvijas pagastā. Šāda ideja neesot jauna, skaidro tā iniciatori. Pēc līdzīga principa darbojoties arī pensionāru ciemi vai nami citviet pasaulē. Viens no šīs idejas iniciatoriem ir Imants Purvs, kurš labi pārzina Kanādas pilsētā Toronto izveidotā latviešu pensionāru nama darbības principus. Viņš ilgi strādājis pilsētas pašvaldībā un pārraudzījis sociālu namu iekārtojumu. Papildu ideja tam radusies arī, kad Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga, apmeklējot Toronto pensionāru namu un uzklausot sūdzības par to, cik grūti Kanādā atrast latviski runājošas medmāsas, izteikusies, ka daudz vieglāk būtu šādu namu radīt Latvijā.J.Audariņš uzsver — valsts finansējuma šim projektam nebūs. Pašlaik vēl tiekot gatavots biznesa plāns, un detaļas varētu kļūt zināmas oktobrī plānotajā Pasaules Brīvo latviešu apvienības (PBLA) valdes sēdē. I.Purvs solās, ka biznesa plāns būs tāds, lai potenciālie nama iemītnieki redz, "kas, kur un kā tiek tērēts".

Jūrmalas vēlēšanas atzīst par likumīgām
LETA m 07/19/05    Administratīvā apgabaltiesa vakar nolēma neatcelt Jūrmalas domes vēlēšanu
rezultātus. Līdz ar to tiesa atcēla Administratīvās rajona tiesas spriedumu, kas paredzēja vēlēšanu rezultātus anulēt. Prasību par vēlēšanu rezultātu atcelšanu vairākas dienas pēc pirmās Jūrmalas domes sēdes, kurā ievēlē ta domes priekš sēdētāja Inese Aizstrauta (JL), sākotnēji iesniedza "Reformu savienība" un partija "Latvijas kalve". Vēlāk šai prasībai pievienojās astoņas domē ievēlētas un neievēlētas partijas. Administratīvā rajona tiesa 30.martā atcēla 12.martā notikušo Jūrmalas domes vēlēšanu rezultātus, atzīstot, ka ir plaši pirktas balsis un ka tas varētu būt ietekmējis vietu sadalījumu domē. Administratīvās rajona tiesas spriedumu apelācijas kārtībā Administratīvajā apgabaltiesā pārsūdzēja Jūrmalas pilsētas vēlēšanu komisija. Vislielāko atbalstu pašvaldības vēlēšanās Jūrmalā saņēma partija "Jaunais laiks", kas domē ieguva trīs vietas, kā arī apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK un politisko organizāciju apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā", katra iegūstot divas vietas. Vienu vietu ieguvusi Latvijas Pirmā partija, TP, LSDSP, "Jūrmala ‑  mūsu mājas", "Mūsu zeme", JC, "Dzimtene" un TSP.

Iespējams, atklājies lielākais amatpersonu noziedzības tīkls 
Irina Jesina,  Diena  07/23/05    Bez šaubām, šī ir vēsturē lielākā valsts amatpersonu organizētā noziedzīgā grupa, kas savas pilnvaras izmanto kukuļu izspiešanai un īpašumu piesavināšanai, un galvenā loma šajā sistēmā ir Latvijas zvērināto tiesu izpildītāju padomes (LZTIP) vadītājai Ingai Čepjolkinai, — raksturojot tiesu izpildītāju sistēmu, Dienai teica kāda bijusī Tieslietu ministrijas (TM) amatpersona, kura vēlējās saglābāt anonimitāti. "Šis augonis" Latvijas demokrātijai tikšot izgriezts ar vairāku krimināllietu palīdzību, ko izmeklē tiesībsargi, cer arī kāds jurists. Nākamnedēļ tieslietu ministre Solvita Āboltiņa (JL) lems par septiņu no 113 tiesu izpildītāju atstādināšanu par noziedzīgo darbību. I.Čepjolkina tiesu izpildītāju sistēmas trūkumos vaino TM neizdarību, norāda uz parādnieku nepamatoto neapmierinātību par īpašumu atsavināšanu un ir pārliecināta, ka darbojas saskaņā ar likumiem.
Tiesu izpildītāji galvenokārt īsteno tiesu spriedumus par parādu piedziņu, ja parādnieks to neatdod labprātīgi. Parādnieka manta tiek aprakstīta un pārdota izsolē, par kuru uzzināt var tikai no Latvijas Vēstneša. Kā Dienai stāstīja bijušais I.Čepjolkinas civilvīrs Raivo Sārts, kas ir gan apsūdzētais par dalību rūpnīcas RAF izpārdošanā, gan svarīgākais liecinieks Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) izmeklētajā lietā par tiesu izpildītāju krāpniecisko tīklu, izpildītāju pārticība veidojas no kukuļiem un nelikumīgām izsolēm, kurās vērtīgie īpašumi tiek pārdoti par "sviestmaizi", bet pēc tam — par tirgus vērtību. Līdz 1999.gadam, sadarbojoties ar I.Čepjolkinu, R.Sārts izsolēm esot piemeklējis simtiem pircēju no visas Latvijas un pildījis visas I.Čepjolkinas pavēles, arī piegādājis aploksnes ar kukuļiem tiesnešu sekretārēm — no 20 līdz 2000 latu, kad vajadzēja apstiprināt "kreiso izsoli". Pierādījumi šiem vārdiem esot KNAB rīcībā, R.Sārta liecības Dienai apstiprināja arī bijusī prokurore Diāna Krūmiņa–Vildava, sakot, ka shēmu apraksti atbilstot patiesībai. Taču piebilda, ka krāpnieki pārsvarā esot Rīgā un Jūrmalā, kur ir dārgākie īpašumi, ko atsavināt. Par tiesnešu korumpētību viņa un arī kāds izmeklētājs Dienai izteica bažas — sakot, ka kukulis domāts tiesnesim, izpildītāji naudu bieži atstājot sev.
Tiesu izpildītājiem ar likumu ir noteikta imunitāte no tiesībsargiem, un KNAB izmeklētāji nemaz nevarēja izmeklēšanai vajadzīgos dokumentus izņemt no izpildītāju biroja — likums to aizliedz darīt "pat tiesai", stāsta KNAB priekšnieka vietniece Juta Strīķe. "Ir pamats aizdomām, ka likums un noteikumi par tiesu izpildītājiem tapuši ar viņu pašu ietekmi, tajos steidzami nepieciešami labojumi," teic J.Strīķe. Par dokumentiem, ko izņēmis KNAB, I.Čepjolkina jau sūdzējusies prokuratūrai un saņēmusi atbildi, ka birojs esot pārkāpis likumu.
I.Čepjolkinas vārds figurē vairākās krimināllietās, taču nevienā no tām vēl nav pieņemts lēmums, Diena uzzināja KNAB.

Prezidentes kāzu jubilejā ziedo naudu knišļu uzbrukumos cietušajiem
LETA  07/25/05     Mājlopi knišļu uzbrukumos cietušajām Latgales saimniecībām tiks iegādāti arī par Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas un viņas dzīvesbiedra Imanta Freiberga 45 gadu kāzu jubilejas svinībās saziedotajiem līdzekļiem, informēja Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes locekle Rita Sīle. Jau rīt, 26.jūlijā, LOSP organizētās palīdzības akcijas gaitā cietušajām saimniecībām tiks nogādāti Valsts prezidentes un Freiberga dāvinātie lopi. Freibergu pāra 45 gadu kāzu jubilejā saziedotie līdzekļi papildinājuši Kanādas latviešu ziedojumus. Krāslavas, Daugavpils un Preiļu rajonā knišļu uzbrukumos cietušām saimniecībām tiks dāvinātas deviņas teles, trīs govis un viens teļš. Kopējā palīdzības summa ir 2500 latu. 
Latgales saimniecībām tiks nogādāti lopi no Cēsu, Bauskas, Rēzeknes, Ludzas, Krāslavas un Preiļu rajona. Lopu transportēšanā uz saimniecībām piedalīsies Valsts prezidenta kancelejas pārstāvji. 
"Lieliski, ka arī valsts pirmā amatpersona piedalās palīdzības sniegšanā. Latgale ir reģions, kur lops nozīmē iztiku," uzsvēris LOSP priekšsēdētāja vietnieks Armands Krauze. 
LOSP valdes locekle pauž prieku par Valsts prezidentes "atsaucību un valstiski gudro rīcību", dāvinot lopus saimniecībām. "Tas ir īstais veids, kā palīdzēt knišļu uzbrukumos cietušām saimniecībām. Lopu dāvinājums ģimenēm spēj dot drošības sajūtu par turpmāko dzīvi un nākotni," uzskata Sīle. 
Pēc Valsts prezidentes iesaistīšanās atbalsta akcijas gaitā cietušajām saimniecībām ar lauksaimnieku organizāciju starpniecību nogādās 61 lopu, sešas tonnas kartupeļu un 1,5 tonnas siena. 
Lopus zaudējušās ģimenes saņēmušas arī vienreizēju palīdzību. Šim mērķim no dažādu fizisku un juridisku personu saziedotajiem līdzekļiem izmaksāti kopumā 2723 lati. 
Lauksaimnieku organizācijas arī turpmāk atbalstīs no knišļiem cietušās saimniecības. Naudas līdzekļus saimniecību atbalstam iespējams ieskaitīt LOSP atvērtajā kontā AS "Hansabanka". Konta numurs ir LV45HABA0551010148414. 
LETA jau ziņoja, ka no asinssūcēju kukaiņu - knišļu - masveida uzbrukumiem dzīvniekiem trīs nedēļu laikā sešos dienvidaustrumu Latvijas rajonos gāja bojā kopumā 553 mājlopi. Krīzes un pēckrīzes periodā - no šā gada 28.maija līdz 17.jūnijam - Aizkraukles, Daugavpils, Jēkabpils, Krāslavas, Madonas un Preiļu rajonā bojā gāja 536 govis, 12 zirgi, četras aitas un viena cūka. 
Liels bojā gājušo mājlopu skaits konstatēts Krāslavas un Preiļu rajonā, kur no knišļu kodumiem krituši attiecīgi 226 un 214 mājlopi. Pārējos knišļu skartajos rajonos ir konstatēts mazāks bojā gājušo mājlopu skaits. Jēkabpils rajonā no knišļu kodumiem bojā gāja 48 dzīvnieki, Madonas rajonā - 47, Daugavpils rajonā - 17 un Aizkraukles rajonā - viens mājlops. 
Kompensācijām plūdos un knišļu uzbrukumos cietušajiem Latgales lauksaimniekiem no subsīdiju naudas novirzīti 588 860 lati. No tiem plūdu radīto materiālo zaudējumu segšanai atvēlēti 320 000 latu, bet kompensācijām par kritušajiem dzīvniekiem - 250 000 latu. Kompensācija par reģistrētu dzīvnieku būs 262 lati, bet par reģistrētu pārraudzībā esošu dzīvnieku - 367 lati. 
Labējo koalīciju Rīgas domē šūpo no visām pusēm
Sandris Vanzovičs,  NRA  07/26/05     Četru labējo partiju veidotā Rīgas domes koalīcija vakar saņēma kārtējo triecienu – Latvijas Pirmās partijas (LPP) valdes loceklis Ainārs Šlesers pauda viedokli, ka nepieciešams amatā mainīt Rīgas mēru Aivaru Aksenoku (JL). Savukārt opozīcija jau sākusi parakstu vākšanu, lai prasītu cita JL pārstāvja – pilsētas izpilddirektora Ērika Škapara – demisiju.
Rīgas domes koalīcijas padomes sēdē vakar tika uzklausīts visu partiju viedoklis par pēdējā laika notikumiem, kas risinājušies saistībā ar pieļauto seksuālo minoritāšu maršu. LPP pārstāvis A. Šlesers jau pirms tās bija paudis, ka JL un tās mēram A. Aksenokam vajadzētu uzņemties atbildību par atļaujas došanu gājiena rīkošanai, tāpēc jau vakar tika solīts sākt neoficiālas sarunas par viņa nomaiņu.
"LPP mērķis nav šūpot koalīciju, bet tikai panākt, lai ar tās viedokli rēķinātos arī pārējie koalīcijas partneri," norādīja Rīgas domnieks Andris Ameriks (LPP). Viņš uzsvēra, ka koalīcijas partneri var atrast savstarpējo sapratni, lai turpmāk neveidotos situācija, kad partijas par notiekošo uzzina tikai post factum. 
"Šobrīd svarīgi pozicionēt sevi, lai mūs sadzirdētu," piebilda A. Ameriks, norādot arī, ka A. Šlesers ir tikai viens no LPP valdes locekļiem un arī viņam var būt savs viedoklis. LPP vēl nav formulēta nostāja par turpmāko rīcību, informēja partijas preses sekretārs Edgars Vaikulis. Izskatot visus viedokļus, LPP valde ceturtdien izvērtēs, vai prasīt Ē. Škapara demisiju vai atbildību no A. Aksenoka.
Opozīcija tikmēr sākusi parakstu vākšanu, lai varētu sasaukt domes ārkārtas sēdi un lemtu par Ē. Škapara atbrīvošanu no amata. Tam nepieciešami vismaz 20 deputātu paraksti, un vakar jau bija savākti 15. LSDSP domes frakcijas priekšsēdētājs Jānis Dinevičs uzsvēra, ka opozīcijai personīgi nav nekā pret Ē. Škaparu, tā tikai pilda savas funkcijas valdošajiem ik pa laikam "uzsist pa pirkstiem", turklāt izpilddirektors parādījis nekompetenci, saskaņojot un pēc tam aizliedzot gājienu Rīgas praids 2005.
Pagaidām pozīcijas pārstāvji un it īpaši JL satraukumu par opozīcijas centieniem un arī koalīcijas partneru no LPP paziņojumiem neizrāda, un nav jau brīnums – mācītājiem pašvaldībā ir tikai četras balsis. A. Šlesera paziņojums par nepieciešamību atstādināt no amata mēru ir vērtējams kā nenopietns, uzskata JL domes frakcijas vadītājs Olafs Pulks.
Tautas partijas domes frakcijas līderis Edmunds Krastiņš norāda, ka Ē. Škapars vienkārši kļūdījies, par to viņam varētu izteikt brīdinājumu, nevis prasīt demisiju. Viņš gan izteica izbrīnu, ka "JL nerunā ar partneriem, vajadzētu taču tikties ar LPP un skaidrot visas lietas". E. Krastiņš: "JL paziņojumi, ka Ē. Škapara demisijas pieprasīšanas gadījumā koalīcija beidz pastāvēt, arī ir cūkas pūšļa grabināšana. Ko tad – visi JL pārstāvji atkāpsies no amatiem?"
VCB vadītāja amatam virza Muižnieku 
LETA  07/26/05    Valdība šodien balsojot nolēma Valsts cilvēktiesību biroja (VCB) vadītāja amatam apstiprināšanai Saeimā virzīt bijušo Latvijas Pirmās partijas (LPP) valdes locekli un bijušo integrācijas lietu ministru Nilu Muižnieku.
Otra kandidāte VCB direktora amatam bija VCB Analīzes daļas vadītāja Līga Bikseniece. VCB direktora amata konkursa otrajai kārtai Muižnieku un Biksenieci izvirzīja konkursa darba grupa.
Jau ziņots, ka VCB direktora amata konkursa komisija izveidota ar Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) rīkojumu. To vada tieslietu ministre Solvita Āboltiņa (JL). Konkursa komisijas locekļi ir Saeimas deputāti, Tieslietu ministrijas, Valsts kancelejas, Ministru prezidenta un Ministru kabineta amatpersonas, kā arī Latvijas Universitātes un Rīgas Juridiskās augstskolas pārstāvji.
Pret Muižnieka kandidatūru VCB direktora amatam joprojām iebilst partija "Jaunais laiks" (JL). VCB direktoram jābūt sabiedrības interešu aizstāvim un tiesību sargsunim, nevis lojālam viena politiska spēka - LPP - interesēm, skaidro JL. Tāpat partija uzskata, ka Muižniekam trūkst darba pieredzes cilvēktiesību jomā, "kas nav salīdzināma ar integrācijas un etnopolitikas jautājumiem, ar kuriem saistīta kandidāta līdzšinējā darbība".
Pēc izvirzīšanas VCB amatam Muižnieks ir izstājies no LPP. 

Valdība nolemj maksāt 3,6 miljonu latu soda naudu par virsnormas cukura krājumiem
LETA  07/26/05   Ministru kabinets (MK) otrdien atbalstīja Zemkopības ministrijas (ZM) piedāvāto risinājumu un nolēma maksāt 3,6 miljonu latu soda naudu par Eiropas Komisijas (EK) Latvijā konstatētajiem cukura virsnormas krājumiem, žurnālistus informēja zemkopības ministrs Mārtiņš Roze. 
Soda naudu Latvija varēs samaksāt četru gadu laikā. Katru gadu soda maksājumi par virsnormas cukura krājumiem būs 900 000 latu. 
Tiks turpināts darbs, lai piedzītu no budžeta samaksāto soda naudu no tiem uzņēmumiem, kuri cukura krājumus pirms Latvijas pievienošanās ES veidojuši spekulatīvos nolūkos. Pret tiem uzņēmumiem, kuri krājumus veidojuši ražošanas attīstībai, sankcijas netiks vērstas. 
LETA jau informēja, ka maijā EK paziņoja, ka saskaņā ar aprēķiniem Latvijā ir 10 589 tonnas virsnormas cukura, kas izveidotas, lai pēc 2004.gada 1.maija realizētu ES tirgū par augstāku cenu. 
Kā norādīja ministrs, vismaz puse EK aprēķinātā virsnormas cukura apjoma Latvijā ir izveidots ražošanai, līdz ar to tas nebūtu uzskatāms par lieko krājumu. 
Motorjahtu ministra un viņa līgavas izveidotais uzņēmums iegādājies izklaides braucienu rīkošanai 
Gunta Sloga,  Diena  07/27/05     Repše teju par pusmiljonu eiro iegādājas jaudīgu motorjahtu. Aizsardzības ministram Einaram Repšem (JL) un viņa līgavai Rūtai Raginskai (attēlā) piederošais uzņēmums iegādājies ērtu un apjomīgu motorjahtu, ar kuru abi gatavojas pelnīt naudu, izīrējot to turīgiem jūrā braucējiem. Andrejostā pietauvotās teju pusmiljonu eiro vērtās jahtas Ayupa jeb latviski Baltgalvis grifs, iegāde palielinājusi prāvo Jaunā laika līdera kredītu slogu. Viņš par to runā nelabprāt.
Latvijas iedzīvotāji tagad varēs justies kā vikingi vai vecie jūras braucēji. Tā par savu jauno biznesu — teju pusmiljonu eiro vērtas jahtas iegādi labi situētu cilvēku izpriecu braucienu rīkošanai Dienai labprāt stāsta aizsardzības ministrs un Jaunā laika līderis Einars Repše. "Baltijā lielākajai motorjahtai" un ar to saistītajiem biznesa plāniem ministrs ar košiem izteikumiem neskopojas, bet viņa valoda daudz sausāka kļūst brīdī, kad jārunā par aizvien pieaugošo, jau pērn miljonu latu pārsniegušo kredītu nastu un tās atmaksas spējām. Tāpat kā iepriekš sarunās ar laikrakstu, ministrs nedod skaidru atbildi, kā sokas ar kredītu atmaksu.
"Tas ir konfidenciāli," tā Dienai vairākkārt sacīs arī samulsusī jahtu nopirkušā uzņēmuma Sirocco līdzīpašniece un ministra līgava Rūta Raginska. Tāpat kā E.Repše, viņa neatbildēs, uz kādiem noteikumiem nelielais finanšu uzņēmums Baltic International Bank izsniedzis kredītu jahtas iegādei un cik ātri tas jāatdod. Uzņēmums Sirocco, kas uz pusēm pieder E.Repšem un R.Raginskai, 420 000 eiro vērto, 1991.gadā ražoto Feretti motorjahtu iegādājies Grieķijā no kādas britu ārzonas firmas. Arī kredītu ņēmis uzņēmums, nevis E.Repše personīgi. Banka esot ļoti rūpīgi pētījusi Sirocco biznesa plānu, stāsta ministrs, kurš cer, ka jahta naudu sāks pelnīt nākamgad. Šoruden viss būšot "pa nullēm".
Tieši peļņa, ko nesīs jahta, arī palīdzēs mazināt kredītu nastu, stāsta ministrs. Taču, kā Diena jau vēstījusi, JL līdera kredītu apjoms ir iespaidīgs — amatpersonas deklarācijā par pērno gadu aizsardzības ministrs norādījis, ka viņa parādsaistības sasniedz nepilnus 1,4 miljonus latu. Šā gada sākumā E.Repše visas savas iepriekšējās kredītsaistības nodeva minētajai Baltic International Bank, arī ieķīlājot tajā savus īpašumus un kapitāldaļas uzņēmumā Rāznas priedes. Bankas valdes priekšsēdētājs ir Valerijs Belokoņs, kurš pirms 8.Saeimas vēlēšanām lielas summas ziedoja gan E.Repšes honorāram, gan JL.
Pēc Dienas aplēsēm, ik mēnesi šo kredītu un to procentu atmaksai E.Repšem nāktos tērēt summu, kas vairākkārt pārsniedz viņa teju 2000 latu lielo aizsardzības ministra algu. Valsts ieņēmumu dienests (VID), pārbaudot E.Repšes ienākumus un izdevumus no 1999. līdz 2003.gadam, konstatēja, ka viņa līdzekļu pārtēriņš sasniedz Ls 50 000. E.Repše to noliedz, taču VID pārbaudi turpina. Otrdien VID pārstāve Agnese Grīnberga Dienai vēl nevarēja pateikt, vai pārbaude pabeigta.
E.Repše, kura aizraušanās līdz šim bija gan lidaparāti, gan ātri braucamrīki, stāsta, ka jahta iegādāta izīrēšanai braucieniem pa Baltijas jūru. Pēc R.Radzinskas vārdiem, braucienus piedāvāšot, tiklīdz jūrā būs pazudis ledus, līdz brīdim, kad rudenī tas atkal pārklās ūdens klaju. 29 mezglu ātrumu uzņemt spējīgo jahtu stūrēs pieredzējis kapteinis, un viss būšot pakārtots klienta "drošībai, ātrumam, komfortam". Tā, izrādot baltas ādas dīvāniem un mīkstiem, gaišiem paklājiem izklātās jahtas iekštelpas, saka ministra līgava. Pēc viņas vārdiem, šāda biznesa ideja radusies "caur mīlestību uz jūru" un piederot uz pusēm abiem saderinātajiem. Jahtas nosaukums, ko neesot plānots mainīt, ir Ayupa, kas, pēc R.Raginskas vārdiem, nozīmējot "putnu, spēcīgiem spārniem, ļoti stipru". Grūti izrunājamā grieķu putna latviskais nosaukums, kā noskaidro Diena, ir daudz saprotamāks — baltgalvis grifs.
Pērn ģimnāziju beigusī R.Raginska, kas ir Sirocco valdes locekle un arī izpilddirektore, stāsta, ka pirmie klienti jau jahtu izmēģinājuši, taču neatklāj, kas tie bijuši. Skaidrs ir viens — tiem nācies šķirties no salīdzinoši prāviem līdzekļiem. Izbrauciens ar komfortablo jahtu, kuras priekšklājā ar baltu ādu noklāts sauļošanās laukumiņš, maksā ap 83 latiem stundā. Tiem vēl klāt jāpieskaita maksa par dīzeļdegvielu — atkarībā no Baltgalvja uzņemtā ātruma, tie ir 50—150 latu stundā. Arī pats E.Repše atzīst, ka šos priekus varēs izmantot "labāk pelnoši" Latvijas iedzīvotāji, kuri gribēs pavadīt atvaļinājumu vai nedēļas nogali uz jahtas. Arī šonedēļ esot sarunāti klienti. Tiek stāstīts, ka E.Repše kādas valdības sanākšanas laikā piedāvājis Baltgalvi izmantot ministru izbraukumam. Viņš pats, kā stāsta R.Raginska, vienīgo reizi izmēģinājis jahtu testa braucienā pie Grieķijas krastiem.

Latvijas tēla problēmā...

Veidos Rīgas taku
Latvijas Avīze  07/12/05    Ar Rīgas domes Vides departamenta atbalstu sabiedriskā organizācija "Zaļā vārna" realizēs projektu "Pilsētas taka", kura laikā veidos improvizētu taku, kas vedīs cauri Rīgas centra parkiem. Mērķis ir parādīt Rīgas pilsētas koku dažādību. Taku ierīkos līdz 17. jūlijam. Tā sāksies iepretim Latvijas Universitātei Raiņa bulvārī 19, ies cauri Kronvalda parkam un beigsies Viestura dārza ziemeļrietumu stūrī. Paredzēts, ka taka vedīs gar 60 kokiem, starp kuriem ir 31 koku šķirne ne tikai no Eiropas, bet arī no Ziemeļamerikas un Tālajiem Austrumiem. Pie katra koka būs norāde ar tā nosaukumu latviešu un latīņu valodā, kā arī lapas attēlu. Dome informē, ka rudenī Rīgas skolās plānots rīkot informatīvās lekcijas un izdalīt skolēniem bukletus ar takas maršrutu un sastopamajiem kokiem. 

Latvija institūts izdevis plakātus par Latviju
DELFI  07/14/05    Latvijas institūts sadarbībā ar Ārlietu ministriju un Tūrisma Attīstības valsts aģentūru ir sagatavojis 14 plakātu sēriju par Latviju, ar kuriem plānots radīt pozitīvu vizuālo iespaidu par Latviju dažādos ārzemēs notiekošos pasākumos. Pagaidām plakātu metiens nav liels – tikai 200 eksemplāru, katrā pa 14 plakātiem, jo projektam bijis ierobežots finansējums. Katrs no 14 plakātiem ir veltīts vienam tematam: Latvijas simboli, Latvijas vēsture, ainava, jūra, Rīga, Latvijas pilsētas, tradīcijas, reliģija, sports, tūrisms, daba, ekonomika, latviešu ēdieni, kultūra un māksla. Plakātu fotogrāfiju autori ir daudzi Latvijā pazīstami fotogrāfi, teksta autors ir Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš. Plakātus Latvijas prezentācijas mērķiem varēs izmantot gan Latvijas diplomātiskās pārstāvniecības ārvalstīs, gan centrālās valsts pārvaldes iestādes. Ierosinājums drukāt šādus plakātus nācis no Ārlietu ministrijas, jo Latvijas diplomāti un valsts iestādes, pārstāvot Latviju dažādos pasākumos, izstādes, konferencēs, secināja, ka būtu nepieciešams labs un skaits noformējums. Plakāti ir apskatāmi Latvijas institūta mājas lapas angļu valodas versijā. 

Cīnīsies pret Rīgas kā seksa tūrisma pilsētas tēluLETA  07/23/05     24.jūlijā un 25.jūlijā Rīgā notiks Eiropas Sieviešu lobija (ESL) vadības grupas sēde, kurā tiks runāts par Latvijas atpazīstamību, lai mazinātu Rīgas kā seksa tūrisma pilsētas tēlu, informēja resursu centra sievietēm "Marta" pārstāve Iluta Lāce. 
"ESL misija ir atbalstīt sievietes, cienot viņu dažādību un pagātni, veicināt dzimumu līdztiesību un cilvēktiesību ievērošanu, vērsties pret jebkāda veida vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm, aktīvi iesaistoties politikas veidošanas procesos," skaidroja Lāce. 
ESL iestājas par demokrātiskām vērtībām, izvirzot centrā cilvēku kā vērtību, nosodot diskrimināciju, aizspriedumus, kas vērsti pret kādu sociālo grupu. 
Organizācijas galvenie darbības virzieni ir lobēšanas darbs, izstrādājot nostājas dokumentus, attīstot stratēģiju, lai novērstu tirdzniecību ar sievietēm, izskaustu vardarbību pret sievieti, katrā dalībvalstī izveidojot vardarbības novērošanas punktus. 
ESL apvieno starptautiskas organizācijas un vairāk nekā 4000 biedru organizācijas no 24 Eiropas valstīm. ESL pārstāv sievietes, aizstāvot sieviešu tiesības un intereses sarunās ar nacionālajām, Eiropas un starptautiskajām organizācijām. 
Latviju ESL pārstāv Latvijas sieviešu organizāciju sadarbības tīkls, kuru koordinē resursu centrs sievietēm "Marta". 
Policija Rīgā veidos nodaļu prostitūcijas apkarošanai
LETA  07/23/05     Rīgas Galvenajā policijas pārvaldē (RGPP) nepieciešams atjaunot nodaļu, kas nodarbosies ar prostitūcijas kontroli un apkarošanu galvaspilsētā, šāds secinājums izdarīts pēc pēdējo darba rezultātu apkopošanas, sacīja RGPP priekšnieks Andris Dzenis. Viņš atzina, ka darbs šajā jomā prasa uzlabojumus un policija pēdējos gados to bijusi atstājusi novārtā. 
Dzenis uzdevis Kriminālpolicijai vēl šogad atrasts risinājumu, lai policijā izveidotu grupu, kas pastiprināti uzmanītu šo rūpalu, kas bieži ir saistīts ar narkotiku izplatību un citiem smagiem noziegumiem. 
RGPP priekšnieks sacīja, ka pēdējos gados mainījušās arī prostitūtu pulcēšanās vietas. Iepriekš prostitūtas pulcējušās galvenokārt Čaka ielas apkārtnē un atsevišķās vietās uz Rīgas apvedceļa. Tagad tās "pārnākušas" uz Vecpilsētu. 
Šādu "darba vietas" maiņu Dzenis skaidro ar Latvijas tūrisma industrijas attīstību. Viņš domā, ka tā ir neveselīga reklāma ne tikai Rīgai, bet arī visai Latvijai. 
Seksuālo pakalpojumu piedāvājumu diktē lielais pieprasījums
Līga Nestere, Jānis Zvērs,  NRA  07/27/05    Kamēr amatpersonas mēģina iesaistīt sabiedrību diskusijā par Rīgas kā seksa tūrisma pilsētas tēla mazināšanu, galvaspilsētā viesus apkalpojošā industrija orientējas uz iespējamo pieprasījumu – no klubu reklāmām aicinoši uzrunā kaili sieviešu silueti, cienīgi konkurējot ar azartspēļu piedāvājumu. 
Arī informācijas centros līdzās bukletiem par pasākumiem, restorāniem, naktsmītnēm ikviens var iepazīties ar striptīza bāriem. Rīgas Tūrisma koordinācijas un informācijas centra durvis ik pa brīdim ver kāds ārvalstu tūrists. Viņi interesējas par braukšanas iespējām uz citām Latvijas pilsētām, muzejiem, mākslas pasākumiem, koncertiem, viesnīcām, ēdināšanas iestādēm – norāda centra konsultantes. "Ir plašs informācijas stends par atpūtas un izklaides iespējām, apskates objektiem visā Latvijā. Par uzdzīves iespējām Rīgā centrā ir atrodams viens buklets – naktsklubu saraksts. Tos ņem ļoti reti," stāsta kāda konsultante. 
Informācijas centra darbinieces apgalvo, ka viņām ir sanācis strādāt tikai ar iebraucējiem, kas ieradušies apskatīt Latvijas skaistākās vietas, iepazīt kultūru, tradīcijas, nevis uzdzīvot. "Ļaudis, kas brauc ar mērķi tikai izklaidēties, jau laikus uzzina, kas tās piedāvā. Iebraucot Latvijā, viņi jau zina, kur doties." Rīgas lidostas klientu servisa nodaļas vadītāja Kristīne Ozoliņa sacīja, ka iebraucējiem tiek izsniegtas ziņas vienīgi par lidmašīnu ielidošanas, izlidošanas laikiem, kā arī par birojiem lidostas teritorijā: "Birojā Welcome to Riga (Sveicināti Rīgā) var rezervēt arī numuru kādā no Rīgas vai Jūrmalas apartamentiem, viesnīcām, viesu mājām. Cita veida informācija, piemēram, par ēdināšanas iestādēm, pasākumiem, izklaides iespējām Rīgā, nav biroja kompetencē."
"Jāatzīst, ka, pastaigājoties pa Vecrīgu pēc desmitiem vakarā, ir lielas iespējas saņemt bukletus ar dažādiem erotiska satura piedāvājumiem. To noliegt būtu muļķīgi. Atliek pašķirstīt izdevumu Riga This Week, kurš tiek piedāvāts tūristiem lielos apjomos, lai ieraudzītu konkrētus piedāvājumus," saka Tūrisma attīstības valsts aģentūras direktors Uldis Vītoliņš. Nevarot aizliegt ar likumu to, kas nav aizliegts – šajā gadījumā, prostitūciju. U. Vītoliņš gan norāda, ka šāda satura informācija būtu jāierobežo, jo par labu Latvijas tēlam tā noteikti nenāk.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka ārzemju tūristi arvien biežāk par ceļojuma galamērķi izvēlas Latvijas galvaspilsētu, taču visai plašā dažādu naktsklubu, striptīza bāru un masāžas salonu reklamēšanās rada nevēlamu priekšstatu par Rīgu kā "seksa tūrisma" centru, uztrauktas atzinušas Rīgas amatpersonas.

Biznesā un saimniecībā...

Apšauba Latvijas spēju ieviest eiro paredzētajā laikā
LETA  07/11/05     Eiropas Komisija (EK) un Eiropas Centrālā banka (ECB) apšauba Latvijas plānus 2008.gada 1.janvārī ieviest eiro un uzskata, ka to varētu izdarīt 2010. vai 2011.gadā, šodien, atsaucoties uz oficiāliem un neoficiāliem avotiem, raksta laikraksts "Telegraf". Kā reālāku termiņu Briselē min 2009., 2010., visticamāk, 2011.gada 1.janvāri. Arguments eiro ieviešanas atlikšanai Latvijā varētu būt inflācija mūsu valstī. Lai pievienotos Ekonomikas un monetārajai savienībai 2008.gada 1.janvārī, 2007.gada trešajā ceturksnī tiks novērtēta mūsu valsts atbilstība Māstrihtas prasībām. Latvijas vidējais inflācijas rādītājs 12 mēnešos pirms novērtēšanas nedrīkst pārsniegt triju ES dalībvalstu viszemāko vidējo inflācijas rādītāju par vairāk nekā 1,5%. 2004.gadā šis rādītājs bija 2,4%. Briseles ierēdņi izprot nepieciešamību pēc straujas ekonomikas izaugsmes Latvijā, lai "noķertu" gan vecās, gan daudzas no jaunajām ES dalībvalstīm. Līdz ar to tiek atzīts, ka augstais inflācijas rādītājs ir maksa par straujo ekonomikas izaugsmi, bet Māstrihtas kritēriji un dinamiska iekšzemes kopprodukta augšana ir gandrīz nesavietojamas lietas. Kāds ECB analītiķis izdevumam paudis viedokli, ka EK pozīcija tiek balstīta uz politiskiem, nevis ekonomiskiem argumentiem. No makroekonomikas viedokļa būtiskāks esot jautājums par refinansēšanas likmēm, kur Latvijā viss esot kārtībā. 

Inflācija turpina pieaugt
LETA  07/11/05     Jūnijā, salīdzinot ar maiju, gada inflācijas pieaugums ir saglabājies nemainīgs,
patēriņa cenām, salīdzinot ar pagājušā gada jūniju, pieaugot par 6,3%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Pirmajā pusgadā lielākā ietekme uz inflāciju bijusi cenu kāpumam uztura produktiem par 8,6%, degvielai ‑ par 13,5%, un medicīnas pakalpojumiem ‑ par 25,1%. 

Rīga 54. dārgākā pilsēta pasaulē
DELFI  07/12/05    Latvijas galvaspilsēta ir 54. dārgākā pilsēta pasaulē un 19. dārgākā  pilsēta Eiropas Savienībā (ES). Šogad Rīga atkāpusies par sešām vietām zemāk pasaules reitingā, taču Rīgā dzīves dārdzība pārsniedz Tallinas un Lietuvas koeficientus, liecina ikgadējais pilsētu dzīves dārdzības pētījums, ko publicējusi aģentūra “Mercer Human Resource Consulting”.Rīgas dārdzības indekss šogad bija 84,5 punkti un Latvijas galvaspilsēta no 48 vietas pārcēlās uz 54.vietu. Tallina ir divdesmitā dārgākā pilsēta ES un pasaules reitingā ierindojas 60.vietā. Savukārt Viļņa ir 23.vietā ES un 91.vietā pasaulē. Pasaulē visdārgākā pilsēta vēl joprojām ir Tokija, kura atstājusi aiz sevis Osaku. Londona ir noslīdējusi par vienu vietu un pašlaik ir trešā dārgākā pilsē ta, nedaudz lētāka dzīve ir Maskavā. 

Investori izved peļņu
Dienas Bizness  07/13/05    Maijā no Latvijas vairāk aizplūda nekā ieplūda  (‑ 14.9 milj. Ls) ārvalstu investoru kapitāls ‑ vairāki lieli uzņēmumi nolēma izmaksāt dividendes, nevis reinvestēt peļņu. Investīcijas Latvijā uzņēmumu pašu kapitālā (6.8 milj. latu) un cita kapitāla veidā (2.7 milj. Ls) "noēda" dividenžu izmaksas rezultātā radušies reinvestētie zaudējumi (ja neņemtu vērā izmaksātās dividendes, tad tiešās investīcijas Latvijā būtu 33.1 milj. Ls). Maijā ārvalstu tiešajiem investoriem dividenžu veidā tika izmaksāti gandrīz 50 milj. latu. Investīciju plūsmu nozīmīgi ietekmēja Lattelekom un LMT izmaksātās dividends ‑ akcionāri uzskatīja, ka uzņēmumiem Latvijā ir pašiem pietiekošas finanses attīstībai, tāpēc arī netika pieņemts lēmums reinvestēt peļņu. Šīs "aizplūdes" dēļ šī gada maijā ārvalstu tiešās investīcijas Latvijā formāli samazinājās. 2005. gada maija mēneša maksājumu bilances tekošā konta negatīvais saldo salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu ir samazinājies par 36.9 milj. Ls (līdz 75.2 milj. Ls), preču bilances eksportam pieaugot par 69 milj. Ls jeb 37.8 % un importam ‑ par 43.5 milj. Ls jeb 13.2%. Pakalpojumu bilances pasliktināšanos galvenokārt ietekmēja tūrisma braucienu bilances negatīvā saldo palielināšanās par 7.5 milj. Ls. Par 8.2 milj. Ls pieauga nodarbināto ienākumi ārvalstīs.

Pieaug jaunu automobīļu skaits
Diena  07/13/05    Spītējot pagājušā gada nogalē nozares speciālistu paustajām piesardzīgajām prognozēm, arī šogad Latvijas jauno automobiļu tirgus uzrāda strauju pieaugumu. Pirmajā pusgadā auto tirgotājiem izdevies realizēt par 37% vairāk jaunu automobiļi nekā pērn. Jāatgādina, ka 2004.gadā Latvijai bija visstraujākais pieaugums visā Eiropas Savienībā.  Absolūtais tirgus līderis atkal ir japāņu Toyota (1019), kas pārējās markas pārdošanas tempu ziņā apsteidz aptuveni divarpus reizes. Tradicionāli liels ir pieprasījums pēc nebūt ne lētajiem apvidus automobiļiem Toyota Land Cruiser un RAV4. Atšķirībā no Igaunijas un Lietuvas Latvijā atkal ir birums ekskluzīvu un dārgu automobiļu. CSDD reģistrācijas datos netrūkst ne Maserati, ne Bentley, ne Aston Martin, nemaz jau nerunājot par Porsche, Lexus un Mercedes. Ir pat kārtējais superlimuzīns Maybach.

Latvijas bankām rekordpeļņa
Dienas Bizness  07/14/05    Latvijas bankas pēc operatīviem datiem šogad pirmajā pusē sasniegušas 88.3 milj.Ls peļņu, kas ir par 38.7 milj.Ls jeb 78 % lielāka nekā pērn šajā laikā, Db informēja Latvijas Bankas preses sekretārs Mārtiņš Grāvītis. Pērn pirmajā pusgadā bankas strādāja ar 49.6 milj.Ls peļņu. Latvijā darbojas 23 bankas, tostarp viena ārvalstu bankas filiāle. 

Latvijā jaunu automobīļu skaita pieaugums lielākais visā Eiropā
LETA  07/14/05    Latvijā jaunu automašīnu reģistrācija jūnijā palielinājusies par 94,3%, kas ir straujākais pieaugums Eiropā, teikts Eiropas Automobiļu ražotāju asociācijas (EARA) ziņojumā.. Ziņojumā ir dati par visām Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm, izņemot Kipru un Maltu, kur rezultāti netiek apkopoti, kā arī par Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm ‑ Šveici, Norvēģiju un Islandi. 

Latvijā algas pieaugušas par 20%
Latvijas Avīze  07/15/05    Vakar preses konferencē Latvijas Bankas (LB) prezidents Ilmārs Rimšēvičs informēja, ka centrālā banka paaugstināja 2005. gada vidējās inflācijas prognozi līdz 6%. LB prezidents Ilmārs Rimšēvičs norādīja, ka pašlaik centrā lās bankas uzmanība galvenokārt pievērsta inflācijai. Viņš atzīmēja, ka inflācijas mazināšanās notiek daudz lēnāk, nekā iepriekš tika prognozēts, un inflācijas līmenis joprojām ir nepieņemami augsts. "Turklāt cenu kāpums vairākās preču un pakalpojumu grupās, visticamāk, šogad turpināsies," piebilda I. Rimšēvičs. Pēc LB prezidenta teiktā, inflācijas noturībai ir vairāki izskaidrojumi. Pirmkārt, līdz ar straujo ekonomikas attīstību valstī turpina pieaugt arī vidējā alga. Martā  vidējās nominālās algas pieaugums sasniedza jau 20% atzīmi. Un liela daļa no šā algu pieauguma saistīta ar reālu pirktspējas palielinājumu. Arī aktīvā komercbanku kredītpolitika lielā mērā stimulē inflācijas noturīgumu. Šogad maijā rezidentiem izsniegto kredītu apjoma pieaugums atkal pārsniedza 50% robežu. Un visātrāk augošais tirgus sektors ir hipotekārā kreditēšana. Kā arī strauji kāpj mājsaimniecībām izsniegto kredītu pieauguma temps. Tā, piemēram, maijā tas apmēram divas reizes pārsniedza uzņēmumiem izsniegto kredītu pieauguma tempu. Runājot par valsts budžetu, centrālās bankas vadītājs uzsvēra, ka gada pirmajos mēnešos ir izveidojies līdzekļu pārpalikums. "Tā kā ekonomika strauji attīstās un inflācija saglabājas augstāka par prognozēto, faktiskie nodokļu ieņēmumi arī šogad Latvijā pārspēj prognozes," stāstīja LB prezidents, piemetinot, ka arī lata piesaiste pie eiras ir bijusi pozitīva, ko apliecina Latvijas eksporta pieaugums, kas šogad regulāri pārsniedz 30% atzīmi. 

Latvijas kopprodukts joprojām aug visstraujāk
LETA  07/15/05     Latvijas iekšzemes kopprodukts (IKP) šā gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar iepriekšējā gada attiecīgo ceturksni, palielinājies par 7,4%, kas ir straujākais pieaugums starp Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm, liecina ceturtdien publiskotie ES statistikas biroja "Eurostat" dati. Arī 2004.gada visos četros ceturkšņos un visā gadā kopā Latvijas IKP pieaugums bija lielākais Eiropas Savienībā. 12 eirozonas valstu ekonomika šā gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar 2004.gada pirmo ceturksni, pieauga par 1,4%. Nākamais straujākais ekonomikas pieaugums pēc Latvijas šā gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu, bija Igaunijā ‑ par 6,9%, Lietuvā ‑ par 5,6% un Slovākijā ‑ par 5,1%. No vecajām ES valstīm lielākais IKP pieaugums šā gada pirmajā ceturksnī ir bijis Grieķijā ‑ par 3,5%, Spānijā ‑ par 3,5%, Lielbritānijā un Austrijā ‑ par 2,1%. ASV ekonomika, pēc "Eurostat" datiem, šā gada pirmajā ceturksnī ir palielinājusies par 3,7% un Japānas ekonomika ‑ par 0,9%, salīdzinot ar attiecīgi 3,9% un 0,9% gadu iepriekš. 

Dzīvojamo māju būvniecība strauji pieaug
Rīgas Balss  07/16/05      2004. gadā ekspluatācijā pieņemtas jaunas dzīvojamās mājas ar kopējo platību 452,3 tūkstoši m*. Tas ir 2,3 reizes jeb par 258,1 tūkstoti m* vairāk nekā 2003. gadā. Individuālo dzīvojamo māju kopējā platība bija 257 tūkstoši m* jeb 57% no kopējā ekspluatācijā pieņemto māju skaita. Salīdzinot ar 2003. gadu, šādu privātmāju uzcelts par 32% vairāk (par 63,1 tūkstoti m*), liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotā informācija. No kopējām ekspluatācijā pieņemtām 1129 individuālajām dzīvojamām mājām 67% bijušas divstāvu, 25% — vienstāva ēkas. Tomēr dzīvojamā platība uz vienu valsts iedzīvotāju ir visai pieticīga — vidēji 24,3 m*, bet pilsētās šis rādītājs ir vēl mazāks. Citviet Eiropā dzīvo daudz plašāk, piemēram, Somijā vienam iedzīvotājam ir 36 m* mītnes platības, Dānijā pat 50 m*. Lai rīdzinieki varētu atļauties tādus plaš umus, būtu jāuzbūvē teju vēl divreiz vairāk mājokļu. 

Bezdarba līmenis nedaudz sarūk
LETA  07/19/05     Reģistrētā bezdarba līmenis Latvijā 2005. gada jūnija beigās bija 7,9% (bezdarbnieku skaits no ekonomiski aktīvo iedzīvotāju kopskaita). Bezdarba līmenis valstī salīdzinājumā ar 2005. gada maiju samazinājies par 0,2 procenta punktiem. Nodarbinātības valsts aģentūras (NVA) uzskaitē 2005. gada jūnija sākumā bija 86 179, bet jūnija beigās – 84 378 bezdarbnieki. Bezdarbnieku skaits valstī mēneša laikā ir samazinājies par 1801 cilvēku. Viszemākais bezdarba līmenis Latvijā ir Rīgas reģionā – 4,8% (salīdzinājumā ar maiju tas krities par 0,1 procenta punktu). Visaugstākais bezdarba līmenis jūnijā fiksēts Latgales reģionā – 17,3% (salīdzinājumā ar maiju palielinājies par 0,1 procenta punktu).

Eksports aug straujāk par importu
Dienas Bizness  07/19/05    Eksports 2005. gada maijā, salīdzinot ar pērnā gada maiju, pieauga par 40.5 %, bet imports ‑ par 28.8 %, liecina CSP dati.. Eksporta tempu nozīmīgi ietekmē arī pieaugošā cenu tendence. Šī gada maijā, salīdzinot ar pērno maiju, būtiskākie pieaugumi bija minerālproduktu eksportā, kurā lielākā daļa ir degviela. Statistiķi ir pamanījuši interesantu tendenci: pēc pērnā gada maija pieauga firmu skaits, kuras uzrādīja, ka nodarbojas ar degvielas eksportu. Šī gada maijā minerālie produkti bija trešais nozīmīgākais eksporta produkts, un, salīdzinot ar pērnā gada maiju, šis produkcijas eksports pieauga septiņas reizes. Pirmajās vietās ir koksnes un metālu un to izstrādājumu eksports. Degvielas eksports galvenokārt ceļo uz Poliju. Ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš norādīja, ka šobrīd nevar sniegt atbildi, vai tas ir degvielas reeksports, vai arī tam ir kāds cits iemesls.
Savukārt mēneša laikā (maijs pret aprīli) eksports nebūtiski samazinājās par 1%, bet imports pieauga par 1.9 %. Šādu situāciju statistiķi skaidro kā sezonālu un īstermiņa normālu parādību.

Latvija investīcijām droša valsts
Dienas Bizness  07/21/05    Kopš Latvija ir ES dalībvalsts, tās reitings uzlabojās no A4 līdz A3, tāds pats ir arī Lietuvai. Savukārt Igaunijai šīs reitings ir pat augstāks: A2. Vērtējums A nozīmē, ka valstī ir droši investēt. Jo reitinga burts ir tālāk no A burta, jo investīcijas drošums samazinās. Tāda pati nozīme ir arī ciparam, kas ir blakus burtam. Piem., A1 inverstīciju drošība ir augstāka, nekā A3. Dažās ES "vecajās" valstīs ir vērojams reitinga kritums. Turklāt reitings ir ar negatīvām prognozēm, kas apliecina, ka tuvākajā laikā attiecīgās valsts reitings kritīsies vēl. Šāds vērtējums, piem., piešķirts Itālijai (A2), Portugālei (A2) un Vācijai (A2), liecina kredītaģentūras Coface sniegtā informācija. Uzņēmums, sniedzot vērtējumu valstīm, balstās uz attiecīgas valsts makroekonomiskiem datiem, politiskās vides stabilitāti, bankrotu un maksājumu izpildes savlaicīguma statistiku, kā arī uz savā rīcībā esošās datu bāzes informāciju. Līdzīgus pētījumus veic arī citas reitinga aģentūras, tikai atšķirībā no tām Coface balstās arī uz konkrētu uzņēmumu vērtējumu. 

Pasaules Banka paredz Latvijas ekonomikai ātru augšupeju
Diena  07/22/05    Latvijai būs nepieciešami 16 gadi, lai sasniegtu veco Eiropas Savienības (ES)
dalībvalstu līmeni iekšzemes kopprodukta (IK) apjomā uz vienu iedzīvotāju, liecina Pasaules Bankas (PB) veiktais pētījums. Tas nozīmē, ka pēc sešpadsmit gadiem Latvijas iedzīvotāji varēs iegādāties par vidējo algu tikpat daudz preču un pakalpojumu, kā tas ir šobrīd ir attīstītākajās Eiropas valstīs. Šis rādītājs ir visoptimistiskākais starp jaunajām ES dalībvalstīm. PB lēš, ka, piemēram, Slovākijai būs nepieciešami 17 gadi, Lietuvai, Igaunijai un Čehijai — 18 gadi, bet Polijai pat 41 gads.Atbilstoši PB prognozēm visās jaunajās ES dalībvalstīs IK pieaugums šogad nebūs mazāks par 3,5% un straujākais pieaugums gaidāms tieši Baltijas valstīs. PB Latvijai šogad paredz ne tikai straujāko ekonomisko izaugsmi starp jaunajām ES dalībvalstīm, prognozējot IK pieaugumu 7% apjomā, bet arī augstāko inflāciju — 5% apjomā. Pēc PB domām, ir visai mazas cerības, ka inflācija Latvijā tuvākajā laikā varētu mazināties. Tajā pašā laikā PB skeptiski raugās uz Latvijas valdības plāniem samazināt pievienotās vērtības (PVN) likmes pārtikas produktiem, jo uzskata, ka šāds solis inflācijas tempus nemazinās. PB pārstāvniecība Latvijā jau tuvākajā laikā tiks slēgta Latvijas sasniegtās ekonomikas stabilitātes dēļ un tāpēc, ka Latvijai vairs nav nepieciešami PB aizdevumi. Tas ir pozitīvs signāls Latvijai, ņemot vērā, ka PB mērķis bija sniegt finansiālu atbalstu pārejas ekonomikas valstīm, lai palīdzētu mazināt nabadzību un finansētu ekonomisko izaugsmi.

Bankas sašutušas par valdības slepenību
Bens Latkovskis,  NRA  07/26/05    "Mēs esam pesimisti. Nekādi inflācijas apkarošanas plāni nespēs tuvākajos gados inflācijas līmeni nodzīt zem trīs procentiem," baņķieru kopīgo viedokli izsaka Latvijas komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons.
Latvijas komercbanku asociācija (LKA) vakar sarīkoja preses konferenci, lai paustu sašutumu par īpašo noslēpumainību, kādā valdības izveidotā darba grupa izstrādā inflācijas apkarošanas plānu, un par to, ka šā plāna izstrādāšanā nav tikuši uzaicināti komercbanku pārstāvji.
"Rīt valdība lems par inflācijas apkarošanu, bet šodien mums nav nekādas informācijas par šo superslepeno plānu. Klīst dažādas baumas, ka šis plāns lielā mērā skars arī komercbankas, taču ar banku speciālistiem neviens nav apspriedies. Mums nav prasīta nekāda informācija, bet ir ļoti daudz datu, piemēram, par kreditēšanas apjomiem, kuri ir vienīgi banku rīcībā," stāsta T. Tverijons.
"Kā var valdība kaut ko lemt bez informatīvās bāzes, tikai balstoties uz pieņēmumiem," sašutumu neslēpj T. Tverijons.
Viņš izsaka izbrīnu par to, ka sabiedrībā tik būtiski jautājumi, kas skar ikvienu, tiek izskatīti slepeni, turklāt bez nopietniem pētījumiem. Atbildot uz Neatkarīgās jautājumu, kāpēc valdība šo jautājumu tur tādā slepenībā, T. Tverijons izsaka savu versiju: "Tāpēc, ka viņiem jau nav ko tautai parādīt. Tādu, ko varētu uzņemt ar aplausiem." 
LKA ekonomikas un monetāro jautājumu komitejas priekšsēdētājs Andris Vilks norāda, ka līdz šim Latvijā nav bijis nekāda pētījuma par to, cik lielā mērā kreditēšanas tempu pieaugums veicina patēriņa un inflācijas pieaugumu. Tāpat neesot pētījumu par inflācijas cēloņiem. Pēc A. Vilka domām, valdības interese par šiem jautājumiem ir nepiedodami maza. Viņš arī uzsver, ka pašreizējā ažiotāža un neziņa tieši uzkurina kredītu ņemšanas procesu, jo cilvēki ir sabiedēti ar baumām par kredītu nodokli. "Slepenība un neziņa finanšu jomā ir ļoti bīstama, jo viss mūsu bizness balstās uz klientu uzticību," saka A. Vilks. Viņš piebilst, ka valdības slepenība inflācijas apkarošanā izraisījusi kolēģu lielu neizpratni un pat izsmieklu Lietuvā un Igaunijā.
A. Vilka vietniece LKA ekonomikas un monetāro jautājumu komitejā Liene Kūle papildu nodokļa uzlikšanu kredītiem uzskata par visai mazefektīvu līdzekli. Viņa gan, paužot asociācijas viedokli, atbalsta šāda nodokļa piemērošanu spekulatīviem kredītņēmējiem, kuru darbības dēļ tiek uzskrūvētas nekustamo īpašumu cenas Rīgas centrā un Jūrmalā, taču šādu kredītņēmēju īpatsvars ir pavisam niecīgs un iespaids uz inflāciju mikroskopisks. Arī viņa bažījas par to, ka valdība, cenšoties apkarot inflāciju, neizmanto banku intelektuālos resursus un balstās nevis uz faktiem, bet pieņēmumiem.
Cits LKA funkcionārs Zigurds Vaikulis uzsver – valdības iespējas samazināt inflāciju ir ļoti ierobežotas, jo vairākus būtiskus faktorus, piemēram, resursu cenas, valdībai ir tikpat kā neiespējami ietekmēt. Pēc viņa domām, visa ažiotāža par augsto inflāciju izcēlusies, jo apdraudēta Latvijas iestāšanās eiro zonā 2008. gadā. 
Premjera padomnieks ekonomikas jautājumos Aigars Štokenbergs slepenību inflācijas apkarošanas projekta izstrādē skaidro ar vēlmi izvairīties no liekas ažiotāžas. "Padomā pats, kas notiktu, ja atsevišķi ministri katru dienu komentētu savus un citu iesniegtos priekšlikumus. Cits citu sauktu par muļķi, un beigās process pārvērstos par politisku apsaukāšanos. Lai no tā izvairītos un nebūtu pamata citam citu apvainot, mēs izvēlējāmies šādu slepenības taktiku. Kādus priekšlikums valdība apstiprinās, tie arī tiks publiskoti," stāsta A. Štokenbergs. 
***
Fakti
Iespējamie priekšlikumi inflācijas samazināšanai
- Izsniegto kredītu aplikšana ar nodokli
- Papildu nodoklis vairākkārtīgiem darījumiem ar nekustamo īpašumu
- Papildu nodoklis dārgām automašīnām un luksusa precēm
- Cenu griestu noteikšana atsevišķām precēm (līdzīgi kā tas ir cigaretēm)
- Minimālo kredītlikmju noteikšana
- Budžeta izdevumu samazināšana
- Sabiedriskā sektorā strādājošo darba algu pieauguma tempu ierobežošana
- Pievienotās vērtības nodokļa likmes samazināšana atsevišķām precēm (pārtikai, medikamentiem, grāmatām utt.)
- Sabiedriski regulējamo tarifu iesaldēšana vai pieauguma tempu ierobežošana
- Administratīvo šķēršļu samazināšana degvielas tirdzniecībā
- Akcīzes nodokļa degvielai plānotā palielinājuma atlikšana
- Valsts subsīdiju palielināšana pasažieru pārvadājumiem
Latvijas ražojumi ir pieprasīti
Dienas Bizness  07/26/05    Latvijā šogad maijā salīdzinājumā ar šo pašu mēnesi pērn jaunu pasūtījumu skaits rūpniecības produkcijas ražošanai palielinājies par 48 %, kas ir lielākais pieaugums ES dalībvalstu vidū, liecina Eurostat dati.Jaunu pasūtījumu skaits rūpniecības produkcijas ražošanai 2005. gada maijā salīdzinājumā ar 2004. gada maiju būtiski audzis arī Dānijā, Igaunijā, Ungārijā un Zviedrijā. Šogad maijā salīdzinājumā ar aprīli Latvijā jaunu pasūtījumu skaits rūpniecības produkcijas ražošanai pieauga par 14.4 %, kas bija otrais labākais rādītājs ES valstu vidū. Vēl straujāk Maltā ‑ par 40.6 %. Visā ES jaunu pasūtījumu skaits rūpniecības produkcijas ražošanai šogad maijā salīdzinājumā ar pērnā gada maiju kritās par 1.9 %, bet, salīdzinot ar aprīli ‑ saruka par 1.6%. Jaunu pasūtījumu skaita pieaugums ir viens no rādītājiem, kas ļauj prognozēt turpmāko rūpniecības izaugsmi. 

Jūrmalas viesnīcas pārpildītas
Lelde Petrāne,  NRA  07/28/05    Vasarā viesnīca peļņu gūst no tūrisma, ziemā – no konferenču rīkošanas.
Gada siltajā periodā Jūrmalas viesnīcas galvenokārt aizņem ārvalstu tūristi, kuru mērķis ir apskatīt vienu no Latvijas lielākajām kūrortpilsētām, atpūsties pie jūras, ka arī apmeklēt koncertus un lētos restorānus. Šobrīd brīvas vietas pilsētas viesnīcās gan ir grūti atrast, jo tās aizņēmuši jauno izpildītāju konkursa Jaunais vilnis 2005 dalībnieki un viesi. 
Jūrmalas kūrorta un tūrisma informācijas centra direktore Solveiga Freiberga sacīja, ka, īsumā raksturojot pašreizējo situāciju Jūrmalas viesnīcās, var teikt – "viss ir aizņemts, bet neviens zem koka nav palicis", jo parasti gadās, ka kāds no viesiem tiek izsaukts uz darbu, kāds saslimst vai maina plānus, tad viņa vietu viesnīcā ir iespēja iegūt kādam citam atpūtniekam. 
Jūrmalā viss esot atkarīgs no laika apstākļiem. Salīdzinot ar pagājušā gada vasaru, kad bijušas tikai septiņas siltas un skaistas dienas, šogad pilsētai ir veicies, jo iepriekšējā vasaras daļa bija salīdzinoši silta un labs laiks tiek prognozēts arī turpmāk, stāstīja centra vadītāja. Viņa informēja, ka Jūrmalu kā atpūtas vietu iecienījuši dažādu tautību cilvēki – bieži viesi ir beļģi, skandināvi, somi un itāļi. Somi Jūrmalu apmeklējot pat vairākas reizes gadā, savukārt itāļu sezona ir augustā, kad Itālijā sākas atvaļinājumu laiks. "Tad sabrauc kungi no Itālijas vecumā no 25 līdz pat 85 gadiem. Parasti tie ir kungu bariņi, kurus interesē skaistās Latvijas sievietes, lētie restorāni un laba atpūta. Ģimenes cilvēku ir mazāk," skaidroja S. Freiberga, piebilstot, ka viesus pievilina arī lielie pasākumi, piemēram, Jaunais vilnis.
Viesnīcas Villa Joma direktore Agita Kausa stāstīja, ka viesu skaits, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, viesnīcā ir audzis. Salīdzinot šā gada aprīli un maiju ar to pašu laika periodu pērn, vērojams viesu skaita pieaugums par vidēji divpadsmit procentiem. Savukārt, salīdzinot ar to pašu laika periodu 2003. gadā, redzams, ka viesu skaits ir dubultojies. A. Kausa norāda, ka viesnīca jau ir ieguvusi savus pastāvīgos klientus, lielu lomu spēlē arī mārketings un piedāvātais serviss. Šā gada jūnijā viesnīca bija aizpildīta par 80%, bet jūnijā jau gandrīz pilnībā – par 99,98%. Viesnīcas pārstāve informēja, ka arī par augustu uztraukuma neesot, jo 80% viesnīcas jau rezervēta, un pieredze liecina, ka pārējās vietas aizpilda tā sauktie pēdējā brīža klienti, kas nav iepriekš pieteikušies. Vasaras mēnešos viesnīcā galvenokārt apmetas viesi no ārvalstīm, kas brauc apskatīt Jūrmalu, bet ziemas mēnešos populārāks ir biznesa tūrisms. Vasarā īpaši daudz ir krievu tautības viesu, kas brauc uz koncertiem. A. Kausa stāstīja, ka Jūrmalas viesnīcu savstarpējā konkurence vasarā nav jūtama, nedaudz tā palielinās ziemā. "Vietu Jūrmalā joprojām trūkst, piemēram, pagājušajā nedēļas nogalē, kad šeit norisinājās starptautiskais Austrumu deju festivāls, daudzi neatrada brīvas vietas ne Jūrmalā, ne arī Rīgā," akcentēja viesnīcas direktore. 
Arī Baltic Beach Hotel ģenerālmenedžere Svetlana Jusupova informēja, ka viesnīca pašlaik ir pilnībā aizpildīta, jo daudzi sabraukuši uz konkursu Jaunais vilnis. Gada vēsajā periodā viesīcā vairāk uzturas vietējie iedzīvotāji, kā arī dažādu konferenču dalībnieki, bet vasarā visvairāk viesu ir no ārzemēm – Vācijas, Krievijas, Somijas un citām valstīm. S. Jusupova stāstīja, ka šogad viesnīcā dzīvojušas jau trīs tūristu grupas no Singapūras. Tas esot ļoti interesants fakts, jo iepriekš neviens viesis no Singapūras vēl neesot bijis. Viesnīcas pārstāve pieaugošo interesi par Latviju saista ar iestāšanos Eiropas Savienībā. 
Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) veiktā iedzīvotāju aptauja liecina, ka gada pirmajos trīs mēnešos pa Latviju atpūtas nolūkos, šķērsojot pilsētas vai administratīvā rajona robežu, ceļoja 37% Latvijas iedzīvotāju. Visizplatītākie bija vienas dienas braucieni bez nakšņošanas. Šādos braucienos devās 31% no visiem iedzīvotājiem, kuri viena brauciena laikā vidēji iztērēja 8,2 latus. 10, 9% iedzīvotāju priekšroku deva īsajiem atpūtas braucieniem – vienu līdz trīs diennaktis, iztērējot vidēji 10,9 latus viena brauciena laikā. Garajos atpūtas braucienos pa Latviju – četras un vairāk diennaktis – janvārī, februārī un martā devās tikai viens procents iedzīvotāju un iztērēja vidēji 23,7 latus viena brauciena laikā. Vispopulārākais ceļotāju galamērķis Latvijā bijusi Rīga. Uz to veikti 30,6% no visiem atpūtas braucieniem. Darījumu braucienos gada pirmajos mēnešos 80,3% iedzīvotāju devušies uz ārzemēm, 8,1% brauca tikai pa Latviju, bet 11,6% ceļojuši gan pa Latviju, gan ārzemēm.

Kultūrā un izglītībā...

Rindas pie universitātes
Diena  07/20/05     4—5 stundas rindā otrdien pavadīja reflektanti, lai iesniegtu dokumentus studijām Latvijas Universitātē (LU). "Vēl nekad tā nav bijis — rinda līdz Arhitektu ielai!" saka LU preses sekretārs Jānis Palkavnieks. LU Studentu servisa direktors Jānis Saulītis piekrīt: "Tas, kas notiek šogad, ir kaut kas neredzēts un nebijis." Pirmajā dienā studijām LU pieteikušies jau 1450 reflektanti, un LU reģistratori katru dienu strādājot, kamēr tiek pieņemts pēdējais dokumentu iesniedzējs. Kāpēc izveidojušās rindas, J.Saulītim grūti atbildēt. Kā vienu no iemesliem Dienai viņš min dažu privāto augstskolu reklāmas trikus — ātrāk atnāciet, mazāk būs jāmaksā. "LU ir vienalga, vai topošais students atnāks pirmajā dienā vai pēdējā. Iespējas iestāties būs vienādas," saka J.Saulītis. Risinājums varētu būt moderno tehnoloģiju izmantošana, lai reflektanti studijām pieteiktos internetā, prāto J.Saulītis. "Rindas samazinātos, ja Izglītības ministrija ļautu ātrāk pieteikties studijām, piemēram, sākot no 1.maija."LU pieteikumus pieņems līdz 27.jūlijam. Šogad LU plānots uzņemt gandrīz 10 000 studentu, ziņo BNS. 

Kredīti – arī mācībām ārzemēs
Lelde Petrāne,  NRA  07/23/05    Lai saņemtu studiju vai studējošā kredītu, jāatrod galvotājs.
Lēmumu par studiju vai studējošā kredīta ar valsts galvojumu piešķiršanu studijām ārzemēs pieņem Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) komisija. Pagājušajā gadā tika noslēgti 36 ārvalstīs studējošo studiju kredīta līgumi un 43 studējošā kredīta līgumi, informēja IZM Studiju fonda kreditēšanas daļas vadītāja Lilita Jaunžeikare. 
Studējošā kredīts ir paredzēts ikdienas tēriņiem tiem studentiem, kas studē dienas nodaļā. 1.–3. kursa studenti var saņemt līdz 60 latiem mēnesī, vecāko kursu studenti, maģistranti un rezidenti – līdz 80 latiem, bet doktoranti – līdz 100 latiem mēnesī. Studiju kredīts savukārt paredzēts studiju maksas segšanai Latvijā akreditētā augstskolā vai ārvalstu augstskolā. 
Finanšu ministrijas rīkotajā izsolē komercbankām tiesības šogad izsniegt studiju un studējošo kredītus ieguva Hansabanka, kura ar valsts vārdā sniegtu galvojumu varēs izsniegt studiju kredītus par summu 15,12 miljoni latu ar procentu likmi – sešu mēnešu RIGIBOR likme plus 0,04%, kā arī studējošo kredītus ar valsts vārdā sniegtu galvojumu par summu 9,72 miljoni latu ar procentu likmi sešu mēnešu RIGIBOR plus 0,004%. Pagājušajā gadā izsolē tāpat kā šogad piedalījās trīs bankas, kas visas ieguva tiesības izsniegt studiju un studējošo kredītus ar valsts galvojumu. Skaidrojot, kādēļ šogad atšķirībā no iepriekšējiem gadiem tika izvēlēta tikai viena banka, Finanšu ministrijas preses sekretāre Baiba Melnace sacīja, ka "viena banka uzvarēja godīgā izsoles cīņā, jo piedāvāja visizdevīgākos procentus par visu izsolē piedāvāto kredītu apjomu. Pērn, kad tika izvēlētas vairākas bankas kredītu izsniegšanai, izsolē tika apmierināts lētākais piedāvājums, kas nebija par pilnu summu, un tad attiecīgi proporcionāli nākamie dārgākie, tieši tāpat kā šogad, vadoties pēc finanšu efektivitātes principa."
Pagājušajā gadā valsts budžetā bija paredzēts valsts galvojums studiju kreditēšanai 15,12 miljonu latu apmērā un studējošo kreditēšanai – 9,72 miljonu latu apmērā. Līdz gada beigām kredītu saņemšanas iespējas bija izmantotas tikai par pusi no pieejamā apjoma.
Hansabankas privātpersonu kreditēšanas nodaļas vadītāja Anita Bērziņa informēja, ka šogad banka izsniegusi 833 studiju kredītus un 504 studējošā kredītus. Bankā iespējams saņemt arī studiju un studējošā kredītu mācībām ārzemēs. Studentiem jāiesniedz iesniegums un papildu dokumenti Studiju fondā. Iesniegumu izskata Izglītības un zinātnes ministrijas komisija trīsdesmit darba dienu laikā pēc iesnieguma saņemšanas. Ja komisija apstiprina kredīta piešķiršanu, tad par tā apjomu tiek informēts students un Studiju fonds. Studiju fonds pēc tam informē banku par apstiprināto kredīta apjomu studentam, stāstīja A. Bērziņa. Pēc tam students Hansabankā noslēdz aizdevuma līgumu, un papildus nepieciešams vienas fiziskas personas galvojums. Studentam obligāti jāiesniedz bankā rēķins ar ārvalstu mācību iestādes rekvizītiem. Banka pēc tam veic naudas pārskaitījumu mācību iestādei. 
Pagājušajā gadā tika noslēgti 36 ārvalstīs studējošo studiju kredīta līgumi. Lielākais studējošā kredīta līgumu skaits pērn noslēgts studijām Igaunijā un Lielbritānijā.
Latvijas komercbankas radījušas iespējas studentiem saņemt kredītus mācībām arī bez valsts galvojuma. Tā, piemēram, SEB Unibanka deviņu Latvijas augstskolu studentiem mācību maksas segšanai piedāvā kredītu simt procentu apmērā no studiju maksas ar atmaksas periodu līdz desmit gadiem. SEB Unibankas studiju kredītu jāsāk atmaksāt pēc studiju beigšanas, sākot ar nākamā gada martu.
Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  07/23/05
- Jāņa Baltvilka balva. Rīt pulksten 12 Nacionālās bibliotēkas Bērnu literatūras centrā Tērbatas ielā 75 pirmo reizi tiks pasniegta Jāņa Baltvilka balva. Rakstnieka dzimšanas dienā balvu saņems māksliniece Anita Paegle par ieguldījumu bērnu grāmatu mākslas attīstībā un rakstnieks Māris Rungulis par ieguldījumu pusaudžu un jauniešu literatūras attīstībā.
- Ziedojums Okupācijas muzejam. Latviešu apvienība Austrālijā un Jaunzēlandē ziedo Okupācijas muzejam aptuveni 1000 Austrālijas dolāru, un trešdien pulksten 14 muzejā notiks svinīga ziedojuma pasniegšana. Līdzekļi savākti pagājušajā gadā rīkotajā akcijā, un čeku muzejam nodos Latviešu apvienības Austrālijā un Jaunzēlandē pārstāve Dace Dārziņš. 
- Izsludināts Nacionālais lugu konkurss. Konkursu rīko Latvijas Dramaturgu ģilde ar Kultūras ministrijas un Latvijas Teātra darbinieku savienības atbalstu. Lugas vērtēs trīs nominācijās – pilna apjoma lugas; bērniem un jauniešiem domātās lugas un viencēlieni. Pilna apjoma lugu konkurencē tiks piešķirtas piecas galvenās un piecas veicināšanas prēmijas, tikpat arī bērnu un jaunatnes lugu konkurencē, bet viencēlienu konkurencē piešķirs desmit vienādas prēmijas. Konkursa rīkotāji sola, ka tiks veicināta konkursā uzvarējušo lugu iestudēšana un publicēšana. Lugas vērtēs žūrija, kurā būs pārstāvēti teātra teorētiķi, režisori, dramaturgi.
Darbi iesniedzami līdz 2006. g. 6. februārim. Adrese: Latvijas Dramaturgu ģildes Dramaturģijas centrs. Mākslas literatūras filiālbibliotēka, Vaļņu iela 9, Rīga, LV–1050, uz aploksnes norādot: "Nacionālajam lugu konkursam", jānorāda arī, kurā no nominācijām luga vērtējama. Jāiesniedz lugas izdruka vienā eksemplārā un elektroniska kopija. Konkursam darbus iesūta ar savu īsto vārdu (pseidonīmu), pievienojot kontakttelefonu un tukšu aploksni, uz kuras rakstīta kontaktadrese, lai pēc konkursa beigām visiem dalībniekiem varētu nosūtīt žūrijas protokola kopiju. Nevar iesniegt publicētas, profesionālajos teātros iestudētas lugas un lugas, kas piedalījās lugu konkursos, kurus 2002., 2003., 2004. gadā rīkoja Latvijas Dramaturgu ģilde. Konkursa rezultāti tiks paziņoti līdz 2006. gada 10. aprīlim. Informācija pa tālr. 6446903 (Dainis Grīnvalds) vai sazinoties pa epastu: drama@latnet.lv.NRA  07/26/05
- Mopšu klubs. Šodien pulksten 16 galerijā BonhanS.S atklāj tēlnieces Ligitas Franckevičas-Ulmanes personālizstādi Mopšu klubs. L. Frankeviča-Ulmane veidojusi pieminekļus Mirdzai Ķempei un Itai Kozakevičai; ir autore E. Smiļģa portretam pie Teātra muzeja, V. Purvīša un V. Neimaņa portretam Valsts mākslas muzejā, M. Šmithenes portretam Latvijas Nacionālajā teātrī... Māksliniece strādā stājtēlniecībā, monumentālājā un mazo formu tēlniecībā, kā arī medaļu mākslā,izmantojot dažādus materiālus. 
- Māra Liepas atceres vakars. Šodien pulksten 19 Latvijas Nacionālajā operā notiek sestais tradicionālais Māra Liepas atceres vakars. Koncertā piedalās Lielā teātra solisti Ilze Liepa, Marks Peretokins, Nadežda Gračeva, Marijas teātra baleta solistu pāris – Elvīra Tarasova un Andrejs Batalovs, Minskas Operas un baleta teātra solisti Jekaterina un Petrs Borčenko, Staņislavska un Ņemiroviča-Dančenko teātra galvenie solisti – Tatjana Černobrovkina un Dmitrijs Zababurins, kā arī Marčella Soltana. Programmā klasika un modernā deja, Māra Liepas iemīļotās operu ārijas un romances dziedās Marija Liepa. Koncerta režisors Andris Liepa. Gunta Tabore, Līvija Dūmiņa,  NRA  07/27/05     
- Marija dziedās Jūrmalā un Valmierā. Arī šogad Marija Naumova aicina visus uz nu jau par tradīciju kļuvušo koncertu Dzintaru koncertzālē 27. augustā un, pateicoties Valmieras uzaicinājumam, arī šajā pilsētā – 3. septembrī. "Šis ir bijis jaunu iedvesmu un atziņu gads, ar ko vēlos dalīties arī ar saviem klausītājiem. Pēc neliela klusuma brīža ir ko teikt," saka dziedātāja. "Koncertā skanēs dziesmas no nesen izdotā albuma Nesauciet sev līdz, vairākas plašākai auditorijai nedzirdētas dziesmas, kā arī pazīstamās, ko visiem dziedāt kopā. Kopā ar mani uzstāsies audzēkņi no MarieN Studio. Koncerti ir mana pateicība katram klausītājam par uzticību un atbalstu." Īpaši šim koncertam kopā ar grupu Keksi tiek veidota jauna programma, kurā kā viesi uzstāsies Intars Busulis, Amber, Gunārs Kalniņš ar Gospeļkori, deju grupa Ķengurroks, Ingas Raudingas deju grupa u. c. Biļetes, sākot no trīs latiem, uz koncertu Dzintaros var iegādāties visās Biļešu paradīzes kasēs, uz Valmieras koncertu – pilsētas kultūras centra kasē.
- Ērģeļmūzika Rīgas Domā. Šodien pulksten 19 Rīgas Domā ērģeļmūzikas koncerts. Spēlē Francs Lerhs (Vācija). Programmā J. S. Bahs, D. Bukstehūde, V. A. Mocarts, J. Haidns, L. Belmans, T. Dibuā, A. F. Kropfreiters, H. Gencmers.Līvija Dūmiņa,  NRA  07/28/05     
- Brīvība Pedvālē. Pedvāles brīvdabas mākslas muzejā atklāts jauns vides objekts Brīvība. Tā autore ir japāņu māksliniece Ruriko Sirosita, un pirms gada viņas instalāciju izstāde bija apskatāma Ārzemju mākslas muzejā. No izstādē izmantotajām instalāciju detaļām Ruriko Sirosita Pedvālē izveidojusi jaunu darbu, kas nu apskatāms Pedvāles ainavā. Mākslas darbs iecerēts kā atvērta skulptūra, kas ļauj caur sevi brīvi plūst gan vējam, gan saules gaismai, gan lietum, gan putnu dziesmām un cilvēku balsīm. Māksliniece izmantojusi materiālu, kas ļauj iegūt trauslai stikla vai ledus konstrukcijai līdzīgu gaisīgu efektu. 
- Vella kalpi Bauskā. Sestdien Bauskas pilsdrupu estrādē notiks brīvdabas mūzikla Vella kalpi otrā izrāde. Tā būs īpaša ar to, ka goda viesu statusā šo koncertizrādi apmeklēs tautā iemīļoto kinofilmu Vella kalpi un Vella kalpi Vella dzirnavās galveno lomu atveidotāji – Baiba Indriksone (Lēne), Eduards Pāvuls (Ērmanis), Haralds Ritenbergs (Andris), Lolita Cauka (Rūta), Artūrs Ēķis (Pēteris), Ingrīda Andriņa (Cecīlija) un Zigrīda Stungure (Priore).
Stāsts par Maksimu Gurķi 
Ieva Puķe,  Diena  07/23/05    Rakstot dzeju, Juris Kronbergs sajuta tādu kaifu, kā smēķējot zāli.
Sen nebiju satikusi vīrieti, kas tā prot sagādāt omulību un prieku. Zviedrijā dzīvojošais latviešu literāts Juris Kronbergs kultūras festivālā Francijas pilsētā Kānā viesnīcā, kur palika Latvijas delegācija, vakaros kā zaķīšus no cilindra izbūra jaunā Beaujolais vīna pudeles. Sirms, lēns un lācīgs, viņš ik pa brīdim izmeta pa nenobružātam jokam un turpat uz vietas radīja par sevi anekdoti. 
Kronbergs nakts vidū "izslēdzas" no numura. Gājis uz labierīcībām, kā pieradis Stokholmas dzīvoklī, aizvēris durvis aiz sevis, un atjēdzies viesnīcas gaitenī. Ar to vēl viss nebeidzas. Juris vienā krekliņā devies uz reģistratūru, lai… piezvanītu uz savu istabu. Viņam šķitis, ka tur kāds ir palicis! 
Pat pēc aizbraukšanas no Kānas par viņu klīst leģendas. Daļa latviešu nokavē Parīzes vilcienu, un, lai paspētu uz lidojumiem, ir spiesti īrēt busiņu. Šoferis – francūzis — ierāda vietas. Starp Kronberga, rakstnieces Noras Ikstenas un literatūras centra vadītājas Martas Grēviņas–Dziļumas sēdekļiem ir mazs galdiņš. Ko domāsi, Kronberga lielā roka uz tā tūdaļ noliek Beaujolais! 
Mūsu nākamās tikšanās ir jau Rīgā. Kronbergs šurp atvedis zviedru Bengtu Jangfeldu, kas uzrakstījis grāmatu par Akselu Munti. Vienīgais profesionālais latviešu literāts ārpus Latvijas — tā Zviedrijas valdības piešķirtās stipendijas dēļ Kronbergu jau pirms manis klasificējuši žurnālisti —, nazālā balsī tulkojot un komentējot zviedru kolēģa teikto, līdz asarām izsmīdina ikgadējo prozas lasījumu publiku. Taču uz mūsu sarunu dienu pirms aizbraukšanas no Latvijas viņš atnāk neraksturīgi nopietns. Kronbergs spēj arī tā. 10 gadus un divas nedēļas, kā pats izkalkulē, viņš bijis diplomāts Latvijas Republikas vēstniecībā Stokholmā. Ap šo laiku arī sācis rakstīt Peti–šu — miniatūrus dzejoļus, kuru krājumu nule izdevis apgāds Neputns. 
Latviešu lasītāji varbūt atcerēsies viņa iepriekšējo dzejoļu krājumu Vilks vienacis, taču 1946.gadā Zviedrijā dzimušā Kronberga nozīme latviešu literatūras popularizēšanā savā mītnes zemē ne visiem zināma. 1978. gadā ar Imanta Ziedoņa Epifānijām sāktajā zviedrisko pārcēlumu sarakstā ir gan Raiņa Jāzeps un viņa brāļi, gan Vizmas Belševicas Bille, gan Sandras Kalnietes Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos, kas klajā nāks septembrī, reizē ar Kronberga sastādīto lietuviešu literatūras antoloģiju. 
Pie velna patosu! Ēdot omleti Kronberga iecienītajā Andalūzijas sunī, atkal uzdzirkstī raksturīgais dobjais smiekliņš, papildināts ar vieglu, aprautu "jā jā". 
Esi ieņemts vēl Latvijā?
Diemžēl nē. Man tas liktos ļoti forši. Pazīstu vienu igaunieti, kura saka: "Esmu taisīta Igaunijā, bet dzimusi Zviedrijā!" Man vienmēr prasa: "Esi dzimis Latvijā vai Zviedrijā?" Tad saku: "Bet kā es to lai atceros? Man tas ir pilnīgi vienalga." 
Tavus vecākus skāra latviešu inteliģences liktenis, kam no profesoriem vajadzēja pārkvalificēties par trauku mazgātājiem?
Jā, skāra visai tiešā veidā. Mans tēvs bija gan gleznotājs, gan aktieris un scenogrāfs. Viņš jaunībā nevarēja nolemt, ko darīt: turpināt aktiera karjeru vai nodarboties tikai ar gleznošanu. Ierodoties Zviedrijā, tā lieta tika atrisināta. 
Mamma arī bija aktrise — sākumā Strādnieku teātrī, kad Ulmanis to aiztaisīja ciet — Ceļojošajā teātrī. Nonākot Zviedrijā, viņa arī nolēma, ka vairs nespēlēs teātri. Stokholmā bija daudz latviešu amatieru teātru, bet viņa nepiedalījās… Viņa bija vienkārši mājasmāte. Pateicoties tam, es jau ļoti agrā bērnībā sāku tulkot. Man mammai bija jātulko avīžraksti. Vēlāk viņa saprata zviedru valodu, varēja skatīties ziņas un pati lasīt avīzi, bet nekad nerunāja zviedriski. 
Kāda bija mātes iecienītākā rubrika?
Viņa gribēja zināt visu, kas notiek pasaulē.
Tēvs turpināja būt gleznotājs. Domāju, tādēļ es arī uzdrīkstējos tādu ceļu iet — nodarbojos ar literatūru — un visai minimāli strādāju citus darbus. 
Sākumā nerakstīju par Latviju, jo to darīja visi citi. Vienkārši gribēju parādīt, ka ir iespēja dzīvot savā laikmetā un savā vidē, un nodarboties ar problēmām, kas skar, kā saka, visu pasauli. Un to darīt latviešu valodā. Tad bija diskusijas. Viens kritiķis, kad rakstīju par Āfriku, man uzbruka: vai tā vairs vispār esot latviešu dzeja? 
Taču es negribēju kļūt par kaut kādu… vecās paaudzes emociju legatoru. Es piedzimu Zviedrijā, visa mana bērnība un jaunība pagāja Zviedrijā. Kā man var būt tāda nostalģija kā viņiem? 
Taču teici — jaunībā, strādādams Stokholmas metro biļešu kasēs, zem zemes, rakstīdams dzeju latviešu valodā, sajuti tādu kaifu, kā smēķēdams zāli.
Doma, ka drīz tā valoda varbūt nebūs un neviens nevarēs izlasīt manus dzejoļus deva baigo brīvības sajūtu. Man nebija nekādu pienākumu. Rakstniekam ir diezgan svarīgi just brīvības izjūtu, citādi nav jēgas. 
Bērnībā tev apkārt grozījušās vai visas Zviedrijas latviešu emigrācijas kultūras autoritātes.
Jā. Mūsu mājā dzīvoja Jānis Grīns — Aleksandra Grīna brālis un žurnāla Daugava redaktors. Tur dzīvoja arī dzejnieks Fricis Dziesma, drusciņ tālāk — Veronika Strēlerte un Andrejs Johansons, vēl pusstundas pastaigas attālumā — vesels lērums: Niklāvs Strunke, Mārtiņš Zīverts, Kārlis Skalbe, visādi zinātnieki… Es jau toreiz nezināju, ka viņi ir slaveni kultūras cilvēki. Tantes un onkuļi… 
Atceros, Jānis Grīns piekopa Rīgas tradīcijas iet pasēdēt kafejnīcā. Nāku mājās no skolas, bet viņš sēž mūsu priekšpilsētas kafejnīcā, kūpina cigareti, varbūt atmiņās kavējas pie brīžiem, kad sēdēja Švarca kafejnīcā… 
Ar Niklāvu Strunki bija tāds atgadījums: gājām pie viņa ciemos — man kādi pieci gadi —, un tēvs teica: "Tagad tu atceries, ka nedrīkst teikt "Struņķis". Ir jāsaka "Strunkes kungs"". Aizejam pie viņa, un es saku: "Es jau teicu tētim, ka nedrīkst teikt "Struņķis!"" 
Tēvs apmulsa, bet Niklāvs… Viņš tā stostījās: "Tas nekkas. Vviņš ttā var teikt, jo vviņš ir mans kkolēģis!" 
Es teicu: "Tas ir labi. Man arī ir kolēģis. Sezāns." (Mums bija tāda mākslas bilžu grāmata, kur bija Sezāna pašportrets ar ūsām, kurš man ļoti patika.) Tad Niklāvs teica: "Ja tev ir tādi kolēģi, tad cepuri nost!" 
Arī rakstīt — protams, latviski — sāku ļoti jauns, man bija kādi pieci vai seši gadi. Man vecāki bija satikušies teātrī, bija braukājuši apkārt pa fronti, spēlējot komēdiju zaldātiem. Es par to biju dzirdējis un uzvedu ludziņas, ko vecāki bija spiesti klausīties. 
Biju iedomājies, ka visglaunākais armijā ir virsleitnants. Es pats biju virsleitnants, un man bija uzdevums skatīties, vai ienaidnieki nenāk. Uzkāpu kokā un kaut kur tālumā redzēju punktiņus. Izrādījās, ka tie nebija punktiņi, bet ienaidnieki! Tad nolecu no koka, sacirtu tos gabalos un ielieku silītē cūciņām par barību. Pēc tam visi teiks, ka virsleitnants Juris Kronbergs ir liels dzīvnieku draugs! 
Skolā rakstīju nejēdzīgi garus domrakstus, ko skolotāja pārrakstīja ar mašīnu un pēc tam nolasīja visai klasei. Un man bija šausmīgi neērti. Tos es rakstīju zviedru valodā. 
Pēc tam domāju: manas attiecības ar zviedru valodu ir tādas mērenākas, intelektuālākas. Turpat ar latviešu valodu man saistās vislielākais rotaļīgums, vislielākās sāpes… Pirmos sešus gadus taču es runāju tikai latviski — mēs bijām vesels lērums bērnu, kas dzimuši ap 45., 46., 47.gadu. Zviedru bērni ar` iemācījās latviešu izteicienus: "paldies", "labdien", "nāc mājās".
Ap 1970. gadu sāku lasīt Literatūru un mākslu un Karogu. Tas dzelzs priekškars jau bija pilns ar caurumiem! Iznāca šad tad arī tikties ar cilvēkiem no Latvijas. Ap Bruno Kalniņu bija tāds pulks… Viņš aktīvi lasīja Cīņu un Izvestiju, analizēja situāciju. Teica: "Tagad politikā notiek tā, ka amerikāņi dara to, vācieši to… Ko tas nozīmē mums?" Man likās pievilcīgi nevis sapņot par zudušo Latviju, bet piedalīties procesā. Kalniņš arī teica: "Padomju Savienība? Viņa jau sabruks. Neviena impērija nav mūžīga." Un viņam bija pamats ticēt. 
Vēl padomju laikā Kultūras sakaru komiteja ar tautiešiem ārzemēs Latvijā bija sarīkojusi vasaras kursus trimdas jauniešiem. Braucām garām Ļeņina piemineklim, un es cilvēkiem no tās komitejas saku: "Piedošanu, vai tas ir Kārlis Ulmanis? Esmu dzirdējis, ka Kārlis Ulmanis bija nozīmīgs cilvēks Latvijā, droši vien viņam tas piemineklis." Tēloju naivo. Mani draugi sēž un rēc… 
Kāda bija reakcija?
Man vairs nedeva vīzu. 
Arī tagad tu spēj oficiālā sarunā, piemēram, Maksimu Gorkiju nosaukt par Maksimu Gurķi.
Man vienkārši liekas, tas skan līdzīgi!
Jā, ir tādi rotaļu elementi. Man nepatīk, ka situācijas kļūst nospiedoši nopietnas. Humors atbrīvo cilvēkus, un varbūt viņi kļūst mazliet receptīvāki arī pret citām lietām. Arī literatūra nav nekas smags un svinīgs, un humors arī ir veids, kā iepazīt pasauli.
Diplomātiskajā darbā varēji kaut ko tādu atļauties?
Jā, viņi teica, ka esmu ļoti neordinārs. Domāju, ja kādam nepatīk, es vairs nestrādāšu par diplomātu! Tas nav saistīts ar karjeru vai tamlīdzīgi. 
Bija tā: vēstniecībā kaut kas notiek, un visi ir tādi saspīlēti. Kolēģi vēlāk atzīstas: viņi ir gaidījuši, kad tad Juris pateiks To vārdu. Tad visi eksplodē smieklos, un pēc tam situācija ir normālāka. 
Piemēram, pie mums bija Guntis Ulmanis. Stundu vai pusotras pirms braukšanas uz lidostu viņš vienkārši sēdēja un dzēra kafiju ar konjaku un tā… Pie galda ir arī Latvijas vēstnieks un Zviedrijas vēstnieks, bet sarunas lāgā nevedas. Es piesēžos pie viņiem, sākam runāt. Ulmanis saka: "Man patīk tā bišķiņ konjaku iedzert, kad padarīts darbs, tā relaksēties, bet narkotikas es gan neesmu mēģinājis." Es teicu: "Ak tā, es gan esmu." 
Tad viņam baigā interese, un es sāku stāstīt, kā jāsmēķē zālīte. Kā tas viss notiek un kāds ir efekts… Gari un plaši skaidroju. 
Mana sekretāre un vēl daži darbinieki stāv istabas otrā galā. Viņa saka: "Tas Juris gan ir fantastisks! Viņš taču ar jebkuru cilvēku jebkurā situācijā var uzsākt brīvas sarunas. Aiziesim paklausīties, ko viņi tur ar prezidentu runā!"
Vai ļoti nopietnajās situācijās neslēpjas dabisks komisms? 
Jā, jā! Man smieklus izraisa nevis nopietnība, bet falša nopietnība. Piemēram, ja mācītājs sludina un tu redzi viss ir pēc programmas, nav nekā no viņa paša: balss modulācijas un tamlīdzīgi: "Mēs esam šeit sanākuši. Zem Dieva debesīm…" Bija tāds mācītājs Sidnejā, ko es nevarēju mierīgi noklausīties. Bija jāskrien ārā.
Pirmsdiplomātijas laikā, kad es biju tulks Latvijas politiķiem, atbrauc tieslietu ministrs Skudra. Mēs ar viņu pāris dienas staigājam, sarunu tēmas atkārtojas, un pamazām jau es visu zinu. Mums ir pusdienas ar politiķi Lailu Freivaldi, viņš kaut ko runā un nepasaka to, ko iepriekšējās dienās vienmēr tajā kontekstā ir teicis. Tad es pielieku klāt to teikumu, jo domāju, ka viņš vienkārši ir aizmirsis. Viņš sāk atkal runāt… un saka tieši to. Laila saka: "Juris jau to pārtulkoja." Viņš runā tālāk, un situācija atkārtojas. Laila atkal saka: "Juris jau to pārtulkoja." Tad Skudra jautā: "Nu ziniet, varbūt mana klātbūtne te ir lieka?" Es: "Atklāti sakot, būtu labi, ja jūs te nebūtu, jo tad es varētu tā brīvāk izteikt savus viedokļus par lietām." 
Bet viņš bija ļoti foršs: atceros, viņam bija sapnis kļūt par gleznotāju, ko viņš nekad nebija uzdrīkstējies. Viņš teica: "Jūs esat dzejnieks, bet es esmu tikai ierēdnis. Ļoti augsts ierēdnis, bet tomēr tikai ierēdnis." Tādus tekstus no ministriem bieži nedzird. 
Man reiz uzdāvināja kompaktdisku Stokholmas skaņas. Vai tev ir kādas īpašas krāsas vai skaņas, pēc kurām tu atpazīsti Rīgu vai Stokholmu?
Krāsas un skaņas nē, bet domāju — līmeņi. Stokholmai ir raksturīgi, ka tur ir dažādi līmeņi… Uzaugu augstienē un tagad arī dzīvoju augstienē, kur ir diezgan plašs skats pāri pilsētai. Mums katram ir iekšējā ģeogrāfija, kas ir mūsos ielikta kopš bērnības. Mana iekšējā ģeogrāfija ir Stokholma. Teiksim, Zemgalē es nevarētu dzīvot — ja ir galīgi plakans, es traks varu palikt!
Tad tev Rīgā ik pa brīdim gribas uzbraukt kaut kur augšā?
Viesnīcas Latvija bārā. Kad jāatrod "pareizais skatu punkts".
Vai alkohols rakstīšanai palīdz?
Man — nē. Varbūt vienīgi paģiras. Tad iekšējā cenzūra nedarbojas. Man patīk arī vakari, kad visi jau ir aizgājuši gulēt un tu vari justies tā, ka zemeslode ir neapdzīvota. Tas man ir rosinošs laiks. No gadalaikiem — rudens. Tu esi uz iznīcības sliekšņa, tur ir kaut kas ļoti dramatisks. Reizē ļoti krāšņs.
Sajūta, ka dzīve ir īsa? Pavasaris nāk ļoti lēni, bet rudeņi ir tuvu kopā.
Jā. Saka, cilvēks 20 gadu vecumā ir nodzīvojis pusi mūža. Pēc tam laiks iet arvien ātrāk. 
Bērnībā tu visu laiku atklāj jaunas lietas.
To var ļoti skaidri manīt, kad tu kaut kur ceļo. Aizbrauc prom uz dažām dienām un liekas, ka esi bijis prom veselu mēnesi. Tu visu laiku mācies, uzņem jaunu informāciju. Tupot mājās, ikdienas dzīvē nedēļa var paiet pilnīgi nemanāmi, kā viens acumirklis. 
Kas tev visvairāk sagādā prieku?
Varu atrast prieku ļoti daudzās situācijās. Man nevajag neko īpašu. Man sagādā prieku sēdēt vienam pašam un rakstīt. Pat ja ir drūma oma, jau rakstot rodas prieks no tā, ka kaut kas tur veidojas. Prieks rodas arī kontaktos ar citiem cilvēkiem. Man nepatīk uniformētas situācijas: "Tagad būs prieks. Tagad mēs priecāsimies!" Patīk negaidītas situācijas. Arī, kad strādāju par diplomātu, uzskatīju, ka caurām dienām nevaru sēdēt pie rakstāmgalda. Tur taču neparādīsies nekādas jaunas Amerikas! 
Tev pat ar gadiem nepieaug vēlēšanās būt siltumā, pasargātam, mīlētam? 
Tādas aktivitātes kā jaunībā vairs neatļaujos. Kaut vai tāpēc, ka man ir pasliktināta redze, ar vienu aci es gandrīz neredzu. Man bija tīklenes nobrukums. 1996. gadā radās grāmata Vilks vienacis. 
Taču es ar to tīri labi tieku galā.
Vai ir kāds tehnisks izgudrojums, ko tu ļoti gaidi? Kas tev, teiksim, atvieglotu dzīvi?
Bet paga, ja es to izpaudīšu, par kādām summām mēs runāsim?
Tev jau nav jāstāsta, kā to realizēt!
Jā, bet zini, lielajām amerikāņu kompānijām esot tādi cilvēki, kas paši nav tehniski izglītoti, kas vienkārši "met ārā" tādas idejas. Viņiem esot vislielākās algas.
Nujā, man patīk tā doma, ka avīze būs… kā tāds papīrs, kur katru dienu tiek ielādēta jauna avīze. Tas man liekas forši, ka nav avīžu kaudzes, kas mēdz sakrāties mājās, taču ir avīze, ko tomēr foršāk lasīt, nekā katru dienu sēdēt pie datora… 
Elektroniskās grāmatas jau ir. 
Un tev gribētos, ka tavas grāmatas ir nevis pēc tipogrāfijas krāsas smaržojošas, bet ka cilvēkiem mājās ir vāki, kuros parādās Jura Kronberga jaunākā grāmata?
Nē, man nē! Man tikai patīk tā doma, ka tas ir iespējams. 
Vai tu pats sev esi interesants?
Dažreiz es varu iedomāties kaut ko tādu, ko es nebūtu varējis iedomāties, ka es varu iedomāties. Interesanti ir, teiksim, kad skatos spogulī. Man liekas, ka man mati ir tādi blondi, kā man bija jaunībā. Bet tad es redzu kaut kādos fotoattēlos, ka es tur izskatos sirms. Tās lietas es īstenībā nesaprotu.
***
Juris kronbergs
- Stokholmas universitātē studējis baltu un ziemeļnieku valodas, pasaules literatūras vēsturi 
- Kādreizējais Latvijas Republikas kultūras atašejs Stokholmā, strādājis Radio Sweden Latviešu redakcijā, bijis tulks Zviedrijas valdībai un parlamentam, Ziemeļu ministru padomei
- Kopš 1970. gada publicējis 11 dzejoļu krājumus latviešu un zviedru valodā
- Vilks vienacis (Varg EnĻgd) ierunāts kompaktdiskā ar Kristapa Graša mūziku. Tas iznācis arī angļu un zviedru valodā, top pārcēlumi vācu un lietuviešu valodā
- Viņa dzeju izmantojušas grupas Ludvigs dzird, Gūzma un Pērkons, tā tulkota 17 valodās 
- Atdzejojis vai tulkojis no latviešu uz zviedru valodu ap 25 grāmatas, 
- Kopš 2002. gada saņem Zviedrijas Rakstnieku fonda algu 
- Kopš 2003. gada — Latvijas Zinātņu akadēmijas goda loceklis
- Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris
- Četru dēlu tēvs

Ziemeļlatgales šarms kamermūzikā
Lauma Mellēna,  NRA  07/26/05     Vasara ir atvaļinājumu laiks un īstais brīdis iepazīt dzimtās zemes āres. Šobrīd daudzos Latvijas reģionos iespējams baudīt gan absolūti neskartu dabu un tik pieprasīto lauku gaisu, gan arī pilsētnieka dzīvesveidam piemērotas infrastruktūras piedāvājumu. Taču lauku tūrismu un aktīvu atpūtu pie dabas iespējams apvienot ar kāda kultūras pasākuma apmeklējumu.
Vasaras kultūras notikumu spektrs ir visai plašs, turklāt ar tendenci uz decentralizāciju; tas pozitīvi stimulē atklāt un apceļot tādas Latvijas vietas, uz kurām, iespējams, bez sevišķas motivācijas zvērināts lielpilsētas iemītnieks vis nedosies. Viens no regulārajiem pasākumiem, kas 30. un 31. jūlijā mūzikas mīļotājus jau sesto reizi aicina uz Ziemeļlatgali, ir Balvu mūzikas festivāls. Kā jau tas ir bijis allaž, festivāla programma būs interesanta gan mūzikas gardēžiem, gan ģimenēm ar bērniem – ikvienam, kas mīl mūziku, ziedus un vasaru pašā tās pilnbriedā. Dejas ar ziediem, romantiska mūzika un gandrīz Jāņu nakts noskaņas pavadīs abas festivāla dienas Balvu muižas koncertzālē, kas profesionāļu aprindās iemantojusi atzinību par lielisko akustiku.
Festivāls tiks atklāts ar Johannesa Brāmsa Kvintetu klarnetei Latvijas koncertdirekcijas direktora Ulda Lipska un stīgu kvarteta lasījumā. Stīgu kvarteta sastāvā – vijolnieki Jānis Bulavs un Baiba Biezā, altiste Katrīna Krašauska un čellists Reinis Birznieks. Savukārt vakara koncertā pulksten 20 varēs baudīt Jura Karlsona apcerīgo Vakara lūgšanu komplektā ar temperamentīgo romantiķu Belas Bartoka Divertismentu stīgu instrumentiem un šovasar īpaši aktuālā Feliksa Mendelsona Koncertu vijolei un klavierēm. Koncertu spēlēs jaunās un talantīgās mākslinieces Darja Smirnova un Olga Jegunova, savukārt pārējo programmu diriģenta un komponista Andra Vecumnieka vadībā atskaņos radoši aktīvais orķestris Simfonia concertante. Solīts tiek saulriets klusināti apcerīgā noskaņā, un tas nebūt nav mārketinga triks.
31. jūlija pirmais koncerts pulksten 14 noritēs dāņu pasaku meistara un šāgada jubilāra Hansa Kristiana Andersena zīmē. Koncerts iecerēts kā floristikas mākslas un mūzikas burvīga sintēze. Iecavas muzikālo ziedu salona Avēnija īpašniece Līga Grīnberga demonstrēs īpašo veltījumu pasaku meistara 200. dzimšanas dienai – izrādi Puķes dejo Andersenam, ar komponista Imanta Zemzara pavadījumu, kam pievienosies vijolnieks Jānis Bulavs. Tekstu runās aktieris Juris Gornavs, savukārt Līga Grīnberga uzņemsies ziedu kārtošanu, lai radītu mirkļa brīnuma sajūtu. Jāpiebilst, ka atskaņotā mūzika rakstīta tieši par godu šai vasarai. Koncerts pulksten 16 būs veltīts "mūžīgajiem latviešu skaņdarbiem" – skanēs gan Emīla Dārziņa Melanholiskais valsis, gan arī Alfrēda Kalniņa Brīnos es. Šā koncerta noskaņu uzticēts radīt populāriem Latvijas džeza māksliniekiem – Mārim Briežkalnam (sitaminstrumenti), Viktoram Ritovam (klavieres), Denisam Paškēvičam (saksofons, flauta), Andrim Gruntem (basģitāra) un Intaram Busulim (balss, ģitāra). Džezisti koncertam devuši intriģējošu nosaukumu – Latvian Evergreen. Mazliet klasikas un daudz džeza improvizāciju, kas ir grupas specifika – tāda ir "mūžzaļā" koncerta prognoze, kurai tāpat kā laika prognozei var ticēt un var neticēt. Tomēr skaidrs ir tas, ka uz Balviem jūlija beigās var braukt un baudīt skaņu mākslas brīnumu klātienē, gan Andrim Vecumniekam uzrunājot nakti, gan Imantam Zemzarim laižoties ziedu dejās. Un iespējams, ka jau jūlija beigās nakts debesīs varēs vērot krītošās zvaigznes. Tiekamies Balvos!
Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  07/26/05
Temija Hoga. Nogalini ziņnesi. Tulkojusi Diāna Smilga. Kontinents, 2005
Temija Hoga karstajā jūlija tveicē piedāvā veldzēties īstā amerikāņu trillerī. Kādā pievakarē velokurjeram Džeisam Deimonam jāveic vēl pēdējais uzdevums. Dodoties ar sūtījumu pie viena no nekrietnākajiem Losandželosas advokātiem, nepatikšanām maiss vaļā – viņu gandrīz notriec auto, viņu vajā pa tumšajām sānielām, uz viņu šauj... Un tas ir tikai sākums – policisti Džeisu uzskata par rūdītu slepkavu, Džeisam pa pēdām seko īstais slepkava, un tas viss – viņam uzticētās noslēpumainās aploksnes dēļ. Kā teikts uz romāna vāka – "neizslēdziet gaismu un turpiniet lasīt". Ja vien jums pietiks drosmes.
Andrejs Eglītis. Raksti. 6. sējums. Sastādītāja un komentāru autore Dzidra Vārdaune. Valters un Rapa, 2005 
Rakstu sestais sējums aptver Andreja Eglīša darbību no 1998. gada, kad dzejnieks atgriezās uz dzīvi dzimtenē, līdz 2004. gada nogalei. Sējumā iekļauts dzejoļu krājums Sila priede (2001), laikrakstos un žurnālos publicētās intervijas, dzejnieka runas un raksti. Grāmatā publicētas arī A. Eglīša vēstules rakstniekiem Anšlavam Eglītim un Jānim Klīdzējam, kuru arhīvi ir kļuvuši pieejami tikai pēdējā laikā. Literatūrzinātnieces Dzidras Vārdaunes komentāros sniegtas ziņas par vērtējumiem kritikā un par dzejoļu pirmpublicējumiem. Komentētas arī vēstulēs minētās sabiedriski politiskās, literatūras un citas kultūras dzīves parādības un personas. Apgāds Valters un Rapa informējis, ka A. Eglīša Rakstiem būs arī septītais sējums – agrāk tika izplatīta informācija, ka Raksti tiks izdoti sešos sējumos.
Daniela Stīla. Uzklausītās lūgšanas. Tulkojusi Baiba Gabranova. Kontinents, 2005
Lai gan dāmu romānu industrijā mainās laiki un akcenti, Daniela Stīla tomēr ir lielums, ko respektē visi, kam šis žanrs tuvs sirdij. Uzklausīto lūgšanu galvenā varone Feita Medisone sāk izjust tukšumu dzīvē. Tās līdzšinējās prioritātes – meitu audzināšana un ģimenes rūpes, laikam ritot, zaudējušas aktualitāti. Bērni ir izauguši, bet vīrs, lai gan abi joprojām mājo zem viena jumta, pratis veiksmīgi izolēties. Feitai nākas atzīt, ka viņi laiku pa laikam ir tikai draugi, bet reizēm – arī svešinieki.
Viks. Pāri zaļajiem viļņiem. Valters un Rapa, 2005
"Tā bija pēckara vasara laukos, Dikļu pagasta Morēnu mājās. Vecā Morēnu saimniece bija mana vectēva māsa. Vasarā, par kuru rakstu, man varēja būt deviņi vai desmit gadi. Pilsētas bērns laukus redz citādām acīm nekā lauku cilvēks. Bet to es sapratu daudz, daudz vēlāk," stāsta Viks savā bērnības atmiņu tēlojumu grāmatā Pāri zaļajiem viļņiem. Tajā jautri un sirsnīgi aprakstītas kopā ar brāli pavadītās dienas, iepazītie sētas ļaudis, pastrādātie darbi un nedarbi rakstnieka lauku mājās.
Labākie zinātniskie darbi
Agita Klapare,  NRA  07/27/05     Lattelekom un Latvijas Izglītības fonda prēmiju saņem militārās IT darbs.
Jau devīto gadu Lattelekom kopā ar Latvijas Izglītības fonda (LIF) mērķprogrammu Izglītībai, zinātnei un kultūrai piešķir prēmijas un stipendijas telekomunikāciju nozares labākajiem studentiem un zinātnisko darbu vadītājiem. 
Šogad Lattelekom LIF mērķprogrammas stipendijām, zinātnisko darbu un projektu autoru prēmēšanai un zinātnieku Lielās balvas stipendijai ir piešķīris 7800 latu. No tiem 2800 latu ir paredzēts veltīt studentu stipendijām. Prēmijas tika piešķirtas konkursa kārtībā, un to pasniegšanā piedalījās gan Lattelekom padomes priekšsēdētājs Gundars Strautmanis, gan Latvijas Zinātņu akadēmijas goda mecenāts, LIF mērķprogrammas Izglītībai, zinātnei un kultūrai padomes priekšsēdētājs Imants Meirovics, kā arī Rīgas Tehniskās universitātes un Transporta un sakaru institūta pārstāvji. 
Lattelekom un LIF naudas balvas un goda diplomus par darbiem telekomunikāciju inženierzinātnēs saņēma RTU Elektronikas un telekomunikāciju fakultātes studenti Gatis Valters, Kaspars Sudars, Artis Apinis (darbu vadītājs prof. P. Misāns), Daniils Dikanskis (darba vadītājs asoc. prof. G. Tsirigotis), Anna Gredasova (darba vadītāja doc. K. Kaļiņina), Vitālijs Butenko (darba vadītājs prof. A. Ozols), Aivars Pelšs (darba vadītājs asoc. prof. V. Boicovs), Andrejs Sturme (darba vadītājs prof. V. Popovs) un Transporta un sakaru institūta Datorzinātņu un elektronikas fakultātes students Ruslans Platonovs (darba vadītājs prof. A. Latkovs).
Viens no laureātiem Elektronikas un telekomunikāciju fakultātes students Kaspars Sudars konkursā piedalījās ar bakalaura darbu Autokorelācijas uztvērēja darbības pamatprincipi. Viņš atzīst, ka zinātniskā darba izstrāde prasījusi viņam visu semestri un viņa izstrādātais zinātniskais darbs būs noderīgs mācību līdzeklis ikvienam, kurš vēlas saprast, kas ir autokorelācijas uztvērēji. Kaspars Sudars paskaidro, ka šie uztvērēji ir ierīces, kas izsaka saistības starp signāliem un parasti tiek izmantotas militārajā jomā. K. Sudars elektroniku un telekomunikācijas uzskata par perspektīvu nozari. 
Lattelekom padomes priekšsēdētājs Gundars Strautmanis izteica cerību, ka "nākotnē kāds no laureātiem telekomunikāciju nozarē varēs papildināt Lattelekom vadošo speciālistu komandu". Viņš arī uzsver, ka telekomunikāciju nozarē svarīgi ir strādāt jauniem un talantīgiem speciālistiem, tāpēc Lattelekom atbalsta studentu pievēršanos pētnieciskajam darbam, tādējādi atklājot jaunus saziņas līdzekļus un risinājumus sarežģītām tehnoloģijām, lai padarītu tās vienkāršāk lietojamas ikvienam, jo ar modernajām tehnoloģijām ikdienā saskaramies visi.
Studijām LU saņemti vairāk nekā 17 000 pieteikumu
LETA  07/27/05    Trešdien beidz pieņemt dokumentus pamatstudijām Latvijas Universitātē (LU). 
Jau ceturtdien, 28.jūlijā, vairākās LU fakultātēs sāksies iestājpārbaudījumi. Oficiālos uzņemšanas rezultātus paziņos svētdien, 31.jūlijā, ar mobilo telefonu īsziņu palīdzību. Vēlāk ar rezultātiem varēs iepazīties internetā un LU fakultātēs, aģentūrai LETA pastāstīja LU Sabiedrisko attiecību departamenta direktors Jānis Palkavnieks. 
Tā kā LU telpu noslogojums joprojām ir aptuveni 50% un palielinājusies akadēmiskā jauda, vairākās fakultātēs plānots uzņemt vairāk maksas studentu, nekā norādīts iepriekš. Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem šogad nerīkos papilduzņemšanu, jo studijām uzreiz varēs reģistrēties visi studenti ar atbilstošiem mācību sasniegumiem. 
Palkavnieks pastāstīja, ka LU šobrīd strādā daudz jaunu doktorandu, tāpēc nebūs problēmu izglītot vairāk studentu, nekā plānots. Pieaugot mācībspēkam, necietīs arī studiju kvalitāte - tā būs tikpat laba, kā līdz šim, solīja LU pārstāvis. 
Sākoties uzņemšanai, LU norādīja, ka plāno uzņemt apmēram 10 000 studentu. Tagad tik daudz studentu tikšot uzņemti tikai bakalaura studiju programmās. Uzņemto skaits pieaugs, kad apkopos pieteikumus maģistrantūras studijām. 
Joprojām ir liela studentu interese par humanitārajām zinātnēm. Studijām Ekonomikas un vadības fakultātē pieteikušies 3717 studenti, Sociālo zinātņu fakultātē - 2670, bet Moderno valodu studiju fakultātē - 1626 studenti. 
Vislielākais konkurss patlaban ir komunikācijas zinātnes programmā, kur par vienu budžeta vietu cīnās 131 students, konkurss maksas studiju vietām ir 21,7. Šajā studiju programmā šogad plānotas 20 budžeta un 60 maksas vietas. 
Liels konkurss budžeta vietām ir psiholoģijas bakalaura programmā - 68,2 cilvēki uz vienu no piecām budžeta vietām, vides zinātņu programmā - 34,1 cilvēks uz vienu no 15 budžeta vietām, politikas zinātņu programmā - 32,8 cilvēki uz vienu no 20 budžeta vietām, bet Japānas studiju programmā - 32,5 cilvēki uz vienu no desmit budžeta vietām. 
Lai arī budžeta vietu skaits ir ievērojami lielāks, reflektantu interese ir mazāka par dažādām pedagoģijas studiju programmām, fizikas, matemātikas un ķīmijas studiju programmām. 

Statistikā un reitingos...

Pieaug bažas par drošību
LNT  07/11/05    Gandrīz puse Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka mūsu valsti apdraud starptautiskais terorisms. Sabiedriskās domas pētījuma centra SKDS veiktā aptauja liecina, ka šogad šāds viedoklis pausts biežāk nekā iepriekšējos gados. Eksperti uzskata, ka uzreiz pēc terora akta, kaut arī tas noticis citā valstī, cilvēki bailes pieaug un cilvēki arvien vairāk pieļauj varbūtību, ka arī Latvijā varētu gadīties, kas līdzīgs kā Ņujorkā vai Londonā.

Ceturtā daļa apsver iespēju doties projām no Latvijas
Diena  07/12/05    Ceturtā daļa jeb 26% Latvijas iedzīvotāju apsver iespēju meklēt darbu kādā no Eiropas valstīm, liecina SKDS veiktais pētījums, ziņo LETA. Biežāk šādu iespēju apsver gados jaunāki respondenti. 77% no tiem, kuri domājuši par iespēju meklēt darbu kādā no Eiropas valstīm, kā iemeslu šādam solim minējuši finansiālus apsvērumus. 

Ārvalstīs dzīvojot 200 000 latviešu
Latvijas Avīze  07/14/05    Ārlietu ministrijas (ĀM) speciālo uzdevumu vēstnieka Jura Audariņa apkopotā informācija liecina, ka jaunā emigrācijas viļņa un kara laikos emigrējušo latviešu aktīvo pēcteču skaits ārvalstīs patlaban sasniedz aptuveni 200 000 iedzīvotāju jeb aptuveni 12 procentu no latviešu kopskaita. Patlaban ir izveidojusies situācija, ka jaunajai emigrācijai bieži vien nav nekādas saistības ar veco emigrāciju. "Tas ir viens no mūsu uzdevumiem, mēs nopietni strādājam, lai viņiem šis kontakts būtu. Tāpēc mēs meklējam dažādus ceļus, lai viņus piesaistītu un noskaidrotu viņu atrašanās vietu," uzsvēris Audariņš. Pēc vēstnieka teiktā, viena no šādām iespējām ir neformāla mājaslapa internetā www.latviesi.com.

Pieaug atbalsts NATO
Latvijas Ārlietu ministrija  07/20/05     Latvijas sabiedrības atbalsts Latvijas dalībai NATO turpina augt un sasniedzis līdz šim visaugstāko līmeni. Pēdējā tirgus un sabiedriskās domas izpē tes firmas "Latvijas Fakti" 2005. gada jūnijā veiktā aptauja liecina, ka Latvijas dalību NATO atbalsta 77.7% Latvijas iedzīvotāju.  Latvijas iedzīvotāji atbalstu NATO visbiežāk (27.8%) pamato ar to, ka Latvijas dalība NATO veicina valsts un iedzīvotāju drošību, ceļ Latvijas starptautisko prestižu un ietekmi (15.2%), kā arī ar to, ka kopīga aizsardzība ir lētāka nekā individuāla (11.8%).Būtiski ir mainījies Latvijas iedzīvotāju uzskats par galvenajiem NATO uzdevumiem. Par svarīgāko NATO uzdevumu tiek minēta līdzdalība miera uzturēšanā pasaulē (42.0%). Tāpat kā svarīgi NATO uzdevumi tiek minēti drošība/aizsardzība (19.3%), dalībvalstu un robežu aizsardzība (16.3%), cīņa pret terorismu (9.5%) un militārā sadarbība (6.2%). Lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju (55.1%) ir pārliecināta, ka ir nepieciešama NATO iesaiste starptautiskajās miera uzturēšanas operācijās, jo tā veicina stabilitāti ne tikai pasaulē, bet arī Eiropā. Savukārt tikai 28.0% respondentu NATO dalību šādās operācijās neatbalsta, jo, viņuprāt, iesaiste nenes tūlītējus pozitīvus rezultātus. Būtisks ir arī Latvijas iedzīvotāju atbalsts Latvijas karavīru dalībai starptautiskajās miera uzturēšanas operācijās. Tikai 11.4% uzskata, ka šāda dalība nav nepieciešama. 30,4% iedzīvotāju savu atbalstu Latvijas karavīru dalībai starptautiskajās miera uzturēšanas operācijās pamato ar to, ka tā attīsta karavīru profesionālās iemaņas, 25.3% aptaujāto uzskata, ka iesaiste ir Latvijas kā sabiedrotā pienākums, 16.7%  uzskata, ka dalība ceļ Latvijas starptautisko prestižu, savukārt 14.7% iedzīvotāju ir pārliecināti, ka Latvijas karavīru dalība starptautiskajās miera uzturēšanas operācijās veicina Latvijas drošību. "Latvijas Faktu" pēdējā aptauja norāda, ka pozitīva tendence saglabājas attiecībā uz Latvijas sabiedrības atbalstu Latvijas dalībai NATO, kas kopš 2002.gada decembra ir pieaudzis par 9.2%. 

Citādā ziņā...

Luterāņu baznīca atgūst Domu
LETA  07/15/05     Pēc 64 gadu pārtraukuma Rīgas Doma baznīca pāriet Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) īpašumā ar visām savām "baltajām un nebaltajām dienām", vakar sarīkojumā Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā izteicās direktore Klāra Radziņa. Kā viņa atcerējās, 1962.gadā toreizējais kultūras ministrs Vladimirs Kaupužs izdeva rīkojumu par reliģijas un ateisma muzeja izvietošanu Rīgas Doma Kapitula zālē, bet muzeja darbinieki bija tik saprātīgi un drosmīgi, ka šis rīkojums tā arī netika izpildīts. LELB arhibīskaps Jānis Vanags atgādināja, ka likums par Rīgas Doma baznīcu Saeimā tika pieņemts vienbalsīgi, un tas liecina, ka Rīgas Doms kā nacionāla svētvieta "vieno cilvēkus Latvijā".
Latvijas speciālistu grupa ir izpētījusi Rīgas Doma baznīcu un secinājusi, ka ir jāveic steidzami pasākumi, lai nostiprinātu baznīcas pamatus, jo koka pāļi torņa pamatnē ir satrupējuši, kas rada plaisas sienās. Remonta laikā iecerēts satrupējušos pāļus izņemt un iepildīt pamatos mūsdienīgu stiprinājumu. Konsultācija tikšot lūgta speciālistiem, kas Itālijā stiprina Pizas torņa pamatus.
Stipri bojātas ir jumta koka konstrukcijas, kuru mehānisko izturību mazina plašā trupes izplatība. Doma baznīcu apdraud arī paaugstināts mitrums un sāļu daudzums sienās. Pērn Rīgas Doma izpētei valdība piešķīra 11 000 latu, bet šogad baznīcas jumta remontam atvēlēti 180 900 latu. 

Sākusies putnu rudens migrācijaLETA  07/23/05     Latvijā pamazām sākas putnu rudens migrācija, aģentūrai LETA pastāstīja ornitologs Juris Kazubiernis. 
Jau jūnija vidū Latvijas mājas strazdi devušies uz ziemošanas vietām. 16.jūnijā Latvijā apgredzenotie putni tika novēroti Lietuvā, Kuršu kāpās. Strazdi, kas patlaban atrodas Latvijā, ir migranti no ziemeļiem. 
Par migrācijas sākšanos liecina bridējputni, kas sākuši ierasties Latvijā - parastais šņibītis, dūņu šņibītis un gaišais šņibītis. Nelielos bariņos - no 50 līdz 100 putniem - tie uzturas jūras piekrastē. 
10.jūlijā Kaņiera ezerā redzēts arī pirmais trulītis, kas ir agrākais zināmais rudens migrants Latvijā, ziņo "putni.lv". 
Kazubiernis skaidroja, ka pamatā uz ziemošanas vietām rietumu, dienvidrietumu virzienā tagad lēni virzās jaunie putni, kas pa ceļam vēl barojas, lai uzkrātu taukus ziemai. 
Masveidīgas putnu migrācijas sāksies augustā vidū un turpināsies līdz pat novembrim, pastāstīja ornitologs Ruslans Matrozis. Viņš norādīja, ka lielā migrācija sākšoties ar pīļu aizceļošanu septembrī. 
Gaisa balonu čempionātā triumfē lietuviešiLETA  07/24/05     Valmieras septītajā starptautiskajā gaisa balonu festivālā "LMT kauss 2005" uzvarējis lietuvietis Rims Kostuskevičus, informēja festivāla sabiedrisko attiecību koordinatore Zane Dzene. 
Otro un trešo vietu izcīnījuši viņa tautieši Gintauts Mockaitis un Valērijs Mahnorilovs. No Latvijas pilotiem augstākās vietas izcīnījis Gunārs Dukšte - 12.vieta, Kristīne Vēvere - 14.vieta, bet Arta Slavinska ieņēma 20.vietu. Kopumā Latviju pārstāvēja septiņi piloti. 
Kā informēja Dzene, stiprā vēja dēļ atcelts svētdien paredzētais balonu rīta lidojums. 
Kopumā festivālā piedalijās 30 gaisa balonu komandas. 
Piloti uz Latviju bija atbraukuši no Lietuvas, Polijas un Slovākijas, bet Latviju sacensībās pārstāv septiņi piloti: Gunārs Dukšte, Gatis Kalendris, Valts Titavs, Arnis Miķelsons, Ģirts Vilks, kā arī divas dāmas - Kristīne Vēvere un Arta Slavinska. Viņām pievienojas vēl divas pilotes no Polijas - Eva Pravicka un Jolanta Matejčuka. Tik liels sieviešu pilotu skaits sacensībās ir netipisks, jo gan šogad maijā notikušajā Eiropas čempionātā gaisa baloniem Ungārijā, gan arī pērn rīkotajā Pasaules čempionātā gaisa baloniem Austrālijā par uzvaru sacentās vien divas pilotes. 
Jaunauces muižā tiksies piļu saimnieki
Dzirkstele  07/25/05    Jaunauces muižā Saldus rajonā šodien notiek Dārza svētki par godu Latvijas Piļu un muižu asociācijas piecu gadu jubilejai. Svētkos sevišķi gaidīti ir visi asociācijas biedri.Gulbenes rajonā tie ir pārstavji no Beļavas, Litene un Lizuma muižas. Visos trijos pagastos muižas ēkās atrodas vispārizglītojošās skolas. Laikrakstam pagaidām nevienā pašvaldībā neapstiprināja, kas dosies uz Dārza svētkiem Jaunauces muižā. 
Svētku programmā būs seminārs “Latvijas muižu parki 21.gadsimtā”, senās mūzikas grupas “Ludus” koncerts, milzu torte, kuru rotās 50 kilogrami zemeņu un 175 kilogrami šokolādes, kā arī uguņošana. Pils un muižas apskate sāksies no pulksten 13.00. Pēc stundas sāksies seminārs, kas turpināsies visu dienu. Pulksten 20.30 notiks Jura Zviedrāna pirmās grāmatas “Krāsas un apdares materiāli”, kas iznāk sērijā “Palīgs senu ēku īpašniekam”, prezentācija. Pulksten 21.00 būs senās mūzikas ansambļa “Ludus” koncerts. Pēc stundas notiks svētku tortes baudīšana. Varēs arī priecāties par firmas “Alis Co” dāvanu - Jaunauces muižas pils un parka atainojumu šokolādē. Tortes izgatavošanā atbalstu sniedz arī maiznīcas “Liepkalni”. 
Saldo muižu nedēļu iepriekš gatavos sabiedrībā jau pazīstamais šokolādes arhitekts Aldis Bričevs. Satumstot būs Dārza svētku uguņošana pils parkā pēc senām “receptēm”. To sarūpēs Ilmārs Āboliņš no SIA “Uguns dārzi”. 
Internetkafejnīcu bums noplok? Edgars Gertners, speciāli RB, "Rīgas Balss"  07/25/05    Nu jau vai ikvienam mājās ir dators un arī interneta pieslēgums nav luksusa izprieca, ar ko palielīties. Pirms vairākiem gadiem uzplaukušais datorsalonu bums tādējādi ir noplacis, nolaužot zaļo zaru viegli gūstamās naudas kokam. Vai interneta kafejnīcas piemeklējis impēriju liktenis – sabrukums?Kāda RB lasītāja pastāstīja, ka radusies nepieciešamība izdrukāt dokumentus. Viņa devās uz mājām tuvējo Zolitūdes interneta salonu, taču pārsteigta ieraudzīja, ka tas ir slēgts. Atklājās, ka slēgti arī četri pārējie viņai zināmie saloni tuvējā apkaimē. 
SIA "Barona datora centrs" pārvaldnieks Jānis ir izbrīnīts par šādu faktu. "Esmu gan dzirdējis valodas, ka interneta zāles bankrotē, taču, gluži pretēji, varu teikt, ka mūsu uzņēmums šobrīd cenšas paplašināt darbības loku. Uzskats, ka datorsaloni pārtiek tikai no pusaudžu kabatas naudām, ir mīts. Mūsu salonā spēles nav pieejamas. Klientu lokā ir cilvēki, kuri neuzskata par nepieciešamu iegādāties datoru un nemitīgi izdot kaudzi naudas, lai to apgreidotu," stāsta pārvaldnieks. 
Rīgā ir vairāk nekā četrdesmit interneta klubu. Kā RB pastāstīja Latvijas Interneta asociācijas izpilddirektors Viesturs Plešs, to skaits, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, ir kļuvis konstants. "Daudziem, kuriem arī mājās ir dators un internets, tik un tā pa dienu ir vajadzība aplūkot epastu, tāpēc cilvēki apmeklē datorsalonus. Kontingents, kas orientējas tikai uz datorspēlēm, ir saglabājies. Visbiežāk tie, protams, ir pusaudži. Mājās vienam pašam spēlēt nav interesanti, datorzālē ir kontakts ar vienaudžiem. Turklāt var spēlēt, cik ilgi vēlies, jo blakus nav vecāku, kuri ierobežotu pie datora pavadīto laiku. Izdzīvojušas ir tās datorzāles, kurās tiek piedāvāts papildu serviss, piemēram, bārs. Lai piesaistītu klientus, cilvēkos jārada sajūta, ka viņi uz datorsalonu atnākuši atpūsties. Mazās datorzāles populāras ir ārpus Rīgas, kur internets nav tik bieži pieejams kā galvaspilsētā," rezumē V. Plešs. 
Kaļķu ielas "Elik interneta kafe" pārstāve komentārus RB atteicās sniegt, norādot, ka viņu uzņēmums ir lielākais, tāpēc viņiem nav intereses runāt ar presi. Vai atteikums ir lielās konkurences dēļ, izdibināt neizdevās, taču skaidrs ir viens – tagad ikvienam datorzāles īpašniekam par rūpalu ir jācīnās, vieglās peļņas avots ir izsmelts. 
Braucam vēžot!
Alvis Birkovs,  Latvijas Makšķernieku asocoācija,  07/26/05     Literatūra liecina, ka latvjiem tā izsenis bijusi populāra delikateses ņemšana iz dabas
Tas skan visai neierasti. Parasti taču sakām – braucam copēt! Tomēr izrādās, ka arī šodienas Latvijā vēžotāju netrūkst, un līdz 30. septembrim viņi savam vaļaspriekam var nodoties pilnīgi legāli. Bet tikai vietās, kur šī nodarbe ir atļauta. Un tādu diemžēl pagaidām ir maz.
Tāpēc, dziedi vai raudi, jāiepazīstas ar Ministru kabineta noteikumiem, kuri vēžus atļauj ķert tikai tur, kur noteikta licencēta vēžošana. Citur tas ir aizliegts. 
Pašreiz licencēta vēžošana Latvijā iespējama sešās ūdenstilpēs – Aģes ezerā (Lēdurgas pagastā), Kukšu ezerā (Alsungas pagastā), Limbažu Lielezerā (Limbažu rajonā), Plāčezerā (Ēdoles pagastā), Vaidavas ezerā (Valmieras rajonā) un Zvirgzdu ezerā (Alsungas un Gudenieku pagastā). Licences cena svārstās no pieciem līdz desmit latiem, vispirms atkarībā no pieļaujamā loma lieluma katrā vietā. Bet jāņem vērā, ka vairāk par 50 vēžiem vienā reizē lomā paturēt nedrīkst.
Makšķerēšanas noteikumos teikts arī, ka "vēžošana ir atļauta ne vairāk kā ar pieciem krītiņiem, kā arī ķerot ar rokām. Vēža (platspīļu un šaurspīļu) garumu nosaka, mērot attālumu no pieres dzelkšņa (ass izaugums pirms acīm) līdz astes plāksnīšu galam, kas nedrīkst būt mazāks par 10 cm". 
Latvijā vēžot drīkst no 1. jūlija līdz 30. septembrim. Jāņem vērā, ka mātītes ar redzamiem ikriem aizliegts ķert visu gadu.
Krītiņu nosacīti var salīdzināt ar mazu murdiņu, kas nopērkams makšķernieku veikalos vai arī itin viegli izgatavojams savām rokām. Vēžošana ar krītiņu ir samērā pasīva nodarbe, salīdzinot ar šo ūdeņu iemītnieku ķeršanu rokām. Starp citu, vēži, tāpat kā čūskas, dzīves laikā vairākas reizes maina čaulu.
Valsts zivju resursu aģentūras speciālisti atzīst, ka pēdējos gados ūdenstilpēs vēžus var ieraudzīt arvien biežāk. Iespējams, situācija uzlabojas. Tā kā vēzis ir ļoti prasīgs pret ūdens kvalitāti, viņa klātbūtne ūdenstilpē ir drošs garants, ka ūdens ir dzīvs.
Nezinātājam būs grūti atšķirt šaurspīļu, platspīļu un signālvēzi. Kā tautā saka – visi vēži novārīti ir sarkani. Un tomēr: pirmajam ir garas un šauras spīles, otrajam – spīles platākas, bet trešajam uz spīlēm redzami gaiši violeti plankumi.
Šaurspīļu un signālvēzis Latvijas ūdeņos tiek uzskatīti par svešajiem. Signālvēzis Latvijā tika ievests (introducēts) astoņdesmito gadu pirmajā pusē un tagad it labi iedzīvojies mūsu ūdeņos, jo tāpat kā šaurspīļnieks ir mazāk uzņēmīgs pret dažādām slimībām.
Šaurspīļu un signālvēži ir agresīvi tipi, un mūsu vietējais platspīļnieks bieži dabū ciest. Līdzīgi ir ar varavīksnes foreli, kas arī nav mūsu vietējā zivju suga, bet kura pēdējā laikā tiek aktīvi audzēta dīķos, no kurienes vienai otrai izdodas izmukt brīvos ūdeņos, kuros tā savā tuvumā nepacietīs nevienu strauta foreli vai alatu. 
Tomēr ir kāds fakts, kas platspīļniekam kaut vai sociālpsiholoģiski ļauj justies daudz komfortablāk par abiem sugas brāļiem – Latvijas Bioloģiskās daudzveidības nacionālajā programmā skaidri un gaiši noteikts stratēģiskais mērķis "saglabāt un veicināt vietējo savvaļas sugu daudzveidību".
Neviens nenoliegs, ka vēžu lietas ir tikpat nopietnas kā zivju lietas, un ar tām nodarbojas tikpat nopietni cilvēki – Valsts zivju resursu aģentūras un Latvijas Vēžu un zivju audzētāju asociācijas (LVZAA) speciālisti, kuri ir gatavi sniegt informāciju ikvienam interesentam. LVZAA tālruņi: 9234280, 7021582, mājas lapa: www.lvzaa.lv. Tiem, kuri vēlas pavēžot (protams, likumīgā veidā), iesaku tiešā veidā kontaktēties ar licencētās vēžošanas organizētājiem iepriekš minētajās ūdenstilpēs vai arī zvanīt uz Valsts zivsaimniecības pārvaldi, tālr. 7334478, 7027108.
Ja makšķernieki saka: "Ne asakas!", tad vēžotāji droši vien: "Ne spīles!" 
***
Noskaiti pirms vēžošanas
- Vienā vēsā vasaras vakarā viens vecs vācu vīrs veda veselu vezumu vārītu vēžu, visiem vēžiem vēderi vaļā.
Papes ciemā klaji ignorē būvniecības aizliegumu 
Nora Driķe,  Diena  07/26/05    Nekas nekavē turpināt neatļautus darbus lietuviešu firmas Pajūris skandalozajā un nepabeigtajā atpūtas kompleksā Rucavas pagasta Papē. Lai arī vecā būvatļauja atņemta, jaunas nav, detaļplānojuma jaunā redakcija vēl tiek vētīta ministrijās, bet īpašnieka sūdzību par anulēto būvatļauju jau vairākus mēnešus nebeidz izskatīt Ekonomikas ministrijā, Diena pirmdien konstatēja — darbi, salīdzinot ar iepriekšējo reizi maijā, turpinās. Būvinspektori gan iepriekš, gan tagad sakās neko nezinām.
Strādnieki krāso sienu, pa teritoriju braukā traktors, bet vienā kompleksa stūrī daļēji uzmūrētas sienas vēl kādai ēkai. Tādus jaunumus un pārmaiņas lietuviešu firmas Pajūris nepabeigtajā atpūtas kompleksā, kur iepriekšējo nelikumību dēļ būvniecība nav atļauta, pirmdien novēroja Diena. Salīdzinot ar Dienas iegūtajām fotoliecībām, izmaiņas notikušas pēc 5.maija. Lai gan jau agrāk Dienai vairāki cilvēki apgalvojuši, ka Rucavas pagasta Papes ciema bēdīgi slavenajās jaunbūvēs Pajūris ignorē tam atņemto būvatļauju, būvinspektori līdz šim Dienai teica, ka nekādi pārkāpumi apturētajā būvobjektā nav atrasti. Arī pirmdien viņiem Dienas ziņotais bija jaunums, turklāt gan Liepājas rajona pašvaldību apvienotās būvvaldes būvinspektors Andris Vaivars, gan Valsts būvinspekcijas Liepājas būvinspektore Līvija Krauja bija atvaļinājumā un objektu apskatīšot, kad atgriezīsies darbā.
Diena jau ziņoja, ka īpaši saudzējamā teritorijā — piekrastes aizsargjoslā, Papes dabas parkā un Liepājas rajona kultūrvēsturiskajā teritorijā — firma Pajūris pērn sāka kompleksa būvniecību ar L.Kraujas vērtējumā, prettiesisku dokumentu — bez detaļplānojuma bija izsniegta būvatļauja, kuru tādēļ vēlāk anulēja. Gan Vides, gan Reģionālās un pašvaldību lietu ministrijā pašlaik tiek izskatīts otrs detaļplānojuma variants. A.Vaivars (vēl nezinot, ka Pajūris turpina darbus bez būvatļaujas) Dienai sacīja — līdzko tas tiks apstiprināts un uzņēmumam būs labvēlīga atbilde no Ekonomikas ministrijas būvniecības departamenta, kurā vēl arvien tiek turēta Pajūra sūdzība par būvatļaujas apturēšanu, tā firmai izsniegs jaunu būvatļauju.
Administratīvo pārkāpumu kodeksā paredzēts, ka par būvniecību bez būvatļaujas juridiskajām personām var uzlikt 200 — 3000 latu sodu. Uz Dienas jautājumu, vai ir apstiprināms detaļplānojums un sniedzama jauna būvatļauja šādā situācijā, kad klaji ignorēts likums, vienota atbilde netika saņemta. Valsts būvinspekcijas priekšnieka vietniece Helēna Endriksone: "Rīkosimies atbilstoši mūsu nolikumam." Viņa uzsvēra, ka ir divi ceļi: pašvaldība var lemt par nelikumīgu ēku nojaukšanu vai par legalizāciju. "Pēc jūsu stāstītā šķiet, ka pašvaldība ir aizgājusi legalizācijas ceļu," teica H.Endriksone.

Bebri skādē zemes saimniekiem 
Ieva Fīrere,  Diena  07/27/05    Mežu un zemes īpašnieki aktivizējas, pieprasot mednieku atbildību par grauzēju izšaušanu.
Nograuzti koki, hektāri nokaltuša vērtīga kokmateriāla, pārpurvojusies un lauksaimniecībā neizmantojama zeme. Šādas sekas rada par Latvijā rīkotā Pasaules hokeja čempionāta simbolu izraudzītie dzīvnieki bebri, kuru dažus eksemplārus pirms 50 gadiem ieveda toreiz izmirstošās sugas atjaunošanai. Tagad situācija ir krasi mainījusies — to skaita milzīgais pieaugums sagādā nopietnas galvassāpes mežu īpašniekiem un zemniekiem. Speciālisti ir pārliecināti — ja bebru skaitu samazinātu, to radītais posts nebūtu dramatisks. Mežu un zemes īpašnieki risinājumu saredz lielākā mednieku aktivitātē, bet mednieki lielākoties uzskata bebru medības par nerentablām un gaida valsts pretimnākšanu, subsidējot cīņu ar šiem dzīvniekiem. Savukārt Zemkopības ministrija (ZM) problēmas risināšanā neiesaistās, norādot, ka to uzņēmušies paši mežu un zemes īpašnieki, kā arī mednieku intereses aizstāvošās asociācijas.
Pērn veiktais monitorings liecina, ka a/s Latvijas valsts meži savā teritorijā konstatējuši 0,17% hektāru likvidējamu bebru platību. Taču par privātajiem mežiem šādas statistikas nav. Latvijas meža īpašnieku asociācijas priekšsēdētājs Ēriks Zaķis saka, ka bebru jautājums asociācijas sanāksmēs pēdējo divu mēnešu laikā aktualizēts vēl nebijušā līmenī. "Ja agrāk tikai žēlojās par bebru nodarījumiem, tagad daļa mežu īpašnieku enerģiski strādā pie risinājuma meklēšanas." Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs Jūlijs Beļavnieks apliecina — organizācijas līmenī bebru jautājums kā aktuāls pacelts nav, lai arī sūdzības no lauksaimniekiem ir dzirdētas. "No ekoloģiskā viedokļa skatoties, suga bojā neiet un nekas neliecina, ka tā slikti justos," vērtējot bebru skaitu Latvijā saka Pasaules Dabas fonda meža programmas vadītājs Jānis Rozītis. "Taču no saimnieciskā viedokļa skatoties, kaitējums mežu un zemes īpašniekiem nav noliedzams," saka J.Rozītis. Savukārt biologs un Valsts mežu dienesta (VMD) speciālists Jānis Ozoliņš uzsver, ka jau astoņdesmitajos gados tika pierādīts — bebri pat vislabvēlīgākajos apstākļos nevar noplūdināt vairāk par 1% no kopējās mežu platības. "Valsts īpašumā ierobežotā daudzumā var atļauties arī bebru uzplūdinājumus," vērtē J.Ozoliņš, uzsverot, ka problēma ir sīkajiem, privātajiem īpašniekiem. "Jo mazāka platība, jo lielāks risks," norāda VMD speciālists, sakot — ja no kopējās mežu platības dzīvnieki nodara kaitējumu 1% apmērā, tad maza zemes īpašnieka teritorijā tie var būt visi 100%. 
Gan mežsaimnieku, gan lauksaimnieku lielākās sūdzības ir par nosprostotām meliorācijas jeb nosusināšanas sistēmām, kurās bebri ierīko dambjus. "Šobrīd bebru dēļ 5% no mūsu platībām ir nederīgas — rudenī pārāk ātri kļūst mitras, bet pavasarī — pārāk ātri sausas," Dienai stāsta Mārtiņš Turkopulis, lauksaimnieks no Talsu rajona. Savos īpašumos M.Turkopulis ar nevēlamajiem dzīvniekiem cīnās, tīrot meliorācijas sistēmas un ārdot dambjus, taču bebriem jauna dambja uzbūvēšanai pietiekot ar pāris dienām. "Ap 8% no mana 140 hektāru īpašuma katru gadu noplūst bebru dambju dēļ," lēš Gulbenes rajona zemes īpašnieks Jānis Dūrītis. "Netieku virsū ar traktoru, lai nopļautu," saka zemnieks, norādot, ka tādējādi viņš arī nevar saņemt Eiropas Savienības atbalstu — kopumā ap 600 latu — par šo hektāru uzturēšanu labā lauksaimnieciskā stāvoklī. 
VMD katrā medību sezonā nosaka nomedījamo dzīvnieku limitu, un dati liecina — pēdējos trīs gados mednieki nav nomedījuši vairāk par 10 000 dzīvnieku gadā. Tas nav pietiekami, lai mazinātu laukiem un mežiem nodarīto kaitējumu. 
"Ādas organizēti vairs netiek uzpirktas, tomēr par sešiem — septiņiem latiem vienu ādu iespējams pārdot," saka LOSP priekšsēdētājs Jūlijs Beļavnieks, izvērtējot mednieku intereses trūkumu par bebru medībām. Mednieku asociācijas priekšsēdētājs Elmārs Švēde atzīst, ka dzīvnieka gaļu var nodot pāris restorānos, taču liela pieprasījuma nav. "Turklāt bebru medīt nav viegli — tas dzīvo ūdenī," saka E.Švēde. "Par bebru postījumu vaininieku nereti tiek uzskatīts tikai mednieks," saka mednieku pārstāvis Elmārs Švēde, piebilstot — ar "drakonisku" līguma formu privātīpašnieki medniekus neieinteresēs. Galvas kopā būtu jāliek gan īpašniekiem, gan medniekiem, kā arī valstij un pašvaldībām. Mežu īpašnieki ir gatavi cīnīties arī ar citām metodēm, piemēram, ievietojot caurules bebru dambjos, tādējādi radot dzīvniekiem neciešamus apstākļus. Savukārt Mednieku asociācija ir gatava nākt pretī, virsmežniecībās izsakot "publisku fui" tiem medniekiem, kas nešauj bebrus, bet šauj tikai, piemēram, mežacūkas. Vienlaikus Mednieku asociācijas priekšsēdētājs uzskata, ka risinājumam jābūt valstiska līmeņa, jo problēma ir valstiska mēroga. E.Švēde ierosina medniekus motivēt valstiskā līmenī — ar prēmijām un nomas maksas atlaidēm.
***
Bebru skaits Latvijā 
Dambju būvniecība ir ļoti nozīmīga bebru izdzīvošanā — tie pasargā viņus no plēsējiem, kam grauzēji allaž bijusi barības bāze. Dambis nodrošina nemainīgu ūdens līmeni, kas liedz plēsējiem piekļuvi bebra alai.
Gads; Bebru skaits Latvijā*; Nomedījamo bebru skaits; Nomedīto bebru skaits 
2004 62138 23701 9869
2003 54684 21794 9860
2002 52753 21976 8071
* Pēc Valsts mežu dienesta (VMD) speciālista Jāņa Ozoliņa aplēsēm, reālais bebru skaits Latvijā varētu būt teju divas reizes lielāks nekā VMD aprēķinos — ap 100 000.
Dati: Valsts mežu dienests
***
Kā problēmu risināt?
Jānis Ozoliņš, Valsts mežu dienesta medību daļas vadītāja vietnieks:
Tā kā bebru skaitu būtiski samazināt bez investīcijām un tālākām neprognozējamām sekām uz vides kvalitāti šodien jau ir par vēlu, vienīgā izeja ir pilnīga bebru izmedīšana vietās, kur tie nav pieļaujami, un rūpīga īpašumu uzraudzīšana, lai bebri tajos atkal neatgrieztos.
Elmārs Švēde, Latvijas Mednieku asociācijas priekšsēdētājs:
Nav mums nekāda stratēģiskā plāna medību saimniecības attīstībai — tātad arī bebru jautājumu risināšanai. Asociācija ir centusies rosināt izmaiņas likumdošanā, lai, nojaucot bebru dambjus, saņemtu atlaides par valsts noteiktām nomas maksām. Jautājums tiek risināts jau gandrīz divus gadus. Valstij vajadzētu atbalstīt projektus par medību produkcijas pārstrādi un realizāciju. Meža īpašniekiem vajadzētu ar izpratni slēgt medību tiesību nomas līgumus ar medību formējumiem, saprotot, ka mednieki ne tikai gūst labumu no medībām, bet arī var palīdzēt saglabāt viņu īpašumu.
Jūlijs Beļavnieks, Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes priekšsēdētājs:
Lai no bebru darbības zaudējumus neciestu zemnieki un mežu īpašnieki, jāsadarbojas visām iesaistītajām pusēm. Varbūt pietiktu, ja katram mednieku kolektīvam tiktu noteikts attiecīgajā sezonā medīšanai atļauto bebru skaits un pēc tam apkopota informācija par faktiski nomedīto dzīvnieku skaitu.
Ēriks Zaķis, Latvijas Meža īpašnieku asociācijas valdes priekšsēdētājs:
Meža īpašnieku asociācija kopā ar zemes īpašnieku intereses pārstāvošo LOSP un Mednieku asociāciju vienojusies par savstarpējo sadarbību ar mērķi izstrādāt tipveida medību tiesību nomas līgumu. Līgums atvieglotu medību likumā noteikto — mednieku atbildības fiksēšanu un nodarīto zaudējumu segšanas kārtību. Šis pasākums ir pirmais solis jautājumu sakārtošanā.

Daugavas krastos atsegtais mantojums
Daiga Kalniņa,  NRA  07/28/05    Vēl līdz augusta sākumam var vērot pārvērtības un pārsteigumus, ko atsegusi ūdenslīmeņa pazemināšana Pļaviņu hidroelektrostacijas ūdenskrātuvē. Tas palielinājis tūristu pieplūdumu Koknesē, Klintainē un pie Staburaga.
Neatkarīgajai apmeklējot Kokneses apkārtni un pilsdrupas, Daugavas ūdenslīmeņa pazeminājums bija sasniedzis maksimumu un nokrities turpat četrus metrus, ko steidzās vērot pulkiem interesentu. "Kokneses pilsdrupu pamati šoreiz vairāk atsegti nekā citkārt. Virs ūdens arī pirms diviem gadiem pabeigtais pilsdrupu pamatu aizsargmūris, un redzams, ka tas ir pietiekami izturīgs un no applūdināšanas nav cietis," prieku par to, ka vēsturiskās būves pamati ūdenslīmeņa svārstību dēļ vairs netiek bojāti, izteica Kokneses tūrisma informācijas centra direktore Daina Liepiņa. 
Kopš 6. jūlija, kad sākās ūdenslīmeņa pazemināšana Pļaviņu HES ūdenskrātuvē, tūristu ir vairāk. Šogad Kokneses pilsdrupas apmeklējuši jau 13 000 interesentu, ap 10 procenti ārzemnieku, arī no tālām zemēm. Daudzi pašmāju ceļotāji brauc speciāli vērot atsegtos krastus, secina D. Liepiņa. Īpaši daudz ceļotāju piestāj Koknesē, Klintainē pie Oliņkalna un bijušajā Staburaga vietā Vīgantē. Tostarp Daugavas un Pērses krasti kļuvuši par īstu medusmaizi dabasbērniem, jo vienīgi šajās dienās var vērot daudzveidīgus iežu atsegumus, dolomīta slāņus, radzes, sakņu un siekstu veidojumus. Daugavā iepretim Kokneses evaņģēliski luteriskajai baznīcai iezīmējas vecais Daugavas ceļš uz Krievkalna pussalu, kur upes līcis gandrīz pārbrienams. Kā Neatkarīgā ievēroja, netrūkst arī senlietu un īpašu suvenīru mednieku, kuri upes krastos liek lietā metāla detektorus. Visbiežāk tiekot atrastas māla trauku lauskas, ložu šķembas, kauli un pat dažs dzirnakmens. Bet tie, kuri upi vēlas vērot no ūdensceļa vidus, izmanto iespēju pie Kokneses pilsdrupām īrēt laivas, doties izbraukumā ar plostu vai no Aizkraukles muzeja Kalna Ziedi garākā izbraukumā ar kuģīti Liepavots. 
Koknesē par tūrisma attīstību domā īpaši – 1990. gadā sākta ūdens apskaloto pilsdrupu mūru un pamatu nostiprināšana un konservācija. Šeit var ne tikai izkalt Kokneses piemiņas monētu, bet arī vērot viduslaiku kāzu šovu un izšaut ar lielgabalu. Pie ieejas pilsdrupās var apskatīt svaigu stendu ar fotogrāfijām, kurās redzams Kokneses pilsdrupu makets ar pili, kāda tā bija līdz 1701. gada 14. jūlijam, kad Ziemeļu kara laikā, tuvojoties zviedriem, to uzspridzināja sakšu garnizons. Pils pēc tam netika atjaunota. 
160 centimetrus garo, 130 cm plato un 120 cm augsto pils maketu Kokneses sadraudzības pilsētā Vitingenē Vācijā izgatavojis Reinholds Borhers. 25. jūnijā makets novietots Vitingenes rātsnamā, bet 2006. gada jūnijā, sadraudzības 10. gadskārtā, tas tiks dāvināts Koknesei un turpmāk atradīsies Kokneses pašvaldības ēkā.

Visu nedēļu 
laiks ir ļoti mainīgs – te lietiņš 
līst, te pērkons ducina, te saulīte spīd un 
tad atkal viss no sākuma... Vienu dienu karsts, 
nākamajā – vēss. Pa dienu apmācies, bet naktī tik 
skaidras debesis, ka zvaigznes var skaitīt... Vai atkal 
pavisam otrādi – dienā saule spīd, bet naktī gandrīz 
mēnesi saskatīt nevar... Dārzos krūmi vai lūzt no 
ogu pārpilnības, un tā kā diezgan bieži 
līst, tad mežā sāk parādīties 
sēnes...

Anda Jansone, trešdien, 27. jūlijā