K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 

Nr. 400: 2005. g. 4. - 10. jūnijs

Eiropā un visā pasaulē...

Uz misiju Afganistānā rotācijas kārtībā dosies desmit Latvijas karavīriLETA  06/04/05    Šodien plkst.20 Ādažos, 3.reģionālajā nodrošinājuma centrā, notiks svinīgs pasākums Latvijas karavīriem, kuri rotācijas kārtībā dosies uz NATO vadīto starptautisko miera nodrošināšanas operāciju (ISAF) Afganistānā. 
Uz Afganistānu dosies desmit karavīri, no kuriem četri savus pienākumus pildīs ISAF Kabulas daudznacionālās brigādes štābā, bet seši nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas speciālisti - 3.kaujas grupas sastāvā, aģentūru LETA informēja Nacionālo bruņoto spēku Preses un informācijas daļas virsnieks kapteinis Normunds Stafeckis. 
Ar karavīriem tiksies un simbolisku ceļamaizi pasniegs Sauszemes spēku un Zemessardzes komandieris pulkvežleitnants Juris Bezzubovs. 
Starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Afganistānā savus pienākumus patlaban pilda desmit Latvijas kontingenta karavīri. 
Politologi: Izraēlas paziņojums par Kiršteinu nav ierasta diplomātiskā prakseLETA  06/05/05    Izraēlas vēstniecības Latvijā paziņojums, kurā pausta vilšanās par Saeimas lēmumu Ārlietu komisijas vadītāja amatā saglabāt no Tautas partijas izslēgto Aleksandru Kiršteinu, nav ikdienišķs notikums diplomātiskajā praksē, aģentūrai LETA atzina ārpolitikas eksperti. 
Pēc Krievijas Pētniecības institūta direktora Kārļa Daukšta domām, no vienas puses, Izraēlas vēstniecības paziņojums var tikt vērtēts kā spiediens uz Saeimu, tajā pašā laikā pamats tādam spiedienam ir visai acīmredzams, uzskata politologs. 
Šobrīd "pie komisijas stūres nav normāls cilvēks, ar kuru var runāt", aicinot saprast Izraēlas vēstniecības rīcības motīvus, sacīja Daukšts. 
Pētnieks atzina, ka diplomātiskajā praksē nav pierasts, ka vēstniecība vērtē parlamentu. Tomēr tas ir parlamenta darbības vērtējums, nevis iejaukšanās Saeimas iekšējā darbā, piemēram, pieprasot konkrētu rīcību, kā frakcijām jābalso, sacīja Daukšts. 
Viņš arī norādīja, ka līdzīgi gadījumi ir vērojami pasaules praksē, piemēram, daudzas valstis nosodīja ultralabējo Francijas politiķi Žanu Marī Lepēnēnu, kuru gandrīz ievēlēja par Francijas prezidentu. 
Savukārt Latvijas Ārlietu institūta direktoram Atim Lejiņam esot pilnībā saprotami Izraēlas vēstniecības paziņojuma motīvi. "Notikušais ir diezgan saprotams, ko citu mēs gaidījām," viņš sacīja. 
Pēc viņa teiktā, tā ir unikāla situācija, kad bezpartijisks deputāts ar tik antisemītiskiem izteikumiem vada vienu no svarīgākajām Saeimas komisijām. 
Izraēla ir jūtīga pret šādiem paziņojumiem un līdzīgi ir vērsusies arī pret citu valstu politiķiem, norādīja eksperts, gan atzīstot, ka šāda vēstniecības vēršanās pie parlamenta nav plaši izplatīta prakse. 
Jau ziņots, ka Izraēlas vēstniecība Latvijā pēc Saeimas balsojuma par Kiršteina atsaukšanu no komisijas izplatīja paziņojumu, kurā norādīja: kamēr viņš vadīs Saeimas Ārlietu komisiju, Izraēlas vēstniecībai būs grūti ar to sadarboties. 
Izraēlas vēstniecība Latvijā pauda vilšanos par pēdējo notikumu attīstību šajā jautājumā. 
Jau ziņots, ka Kiršteins, atbildot uz Latvijas Ebreju draudžu un kopienu padomes aicinājumu mazināt antisemītismu Latvijā, mudināja kopienu neatkārtot 1940.gada kļūdas, atklāti sadarbojoties ar latviešu tautas ienaidniekiem. 

Šveicieši lemj par tuvināšanos ES
Ilze Garoza,  NRA  06/06/05    Referendumā šveicieši balso par pievienošanos Šengenas un Dublinas līgumiem.
Tikai dažas dienas pēc tam, kad Francijas un Nīderlandes iedzīvotāji noraidīja Eiropas konstitucionālo līgumu, attiecībā uz Eiropas Savienību (ES) piesardzīgie šveicieši nedēļas nogalē devās pie vēlēšanu urnām, lai referendumā lemtu par tuvināšanos ES, atceļot robežkontroli ar tās kaimiņvalstīm.
Šveicē, kuru no visām pusēm ieskauj ES dalībvalstis, bet kura pati palikusi ārpus 25 valstu bloka, tautas nobalsošanā iedzīvotāji lēma par to, vai apstiprināt divpusējo līgumu paketi, kas paredz Šveices un ES sadarbību Šengenas un Dublinas līgumā. 
To apstiprinājusi gan konfederācijas valdība, gan parlaments. Pēc rezultātu apkopošanas 23 kantonos Šveices telekompānijas ziņoja par 54,6% iedzīvotāju atbalstu divpusējo līgumu paketei. Tas ir tikpat, cik vēstīja iepriekš publicētās sabiedriskās domas aptaujas. Līdz ar to neapstiprinājās Vācijas raidsabiedrības Deutsche Welle paustās bažas, ka pieaugošajam skepticismam ES valstīs varētu būt ietekme arī uz Šveices balsojumu. "Vienmēr ir iespējama emocionāla reakcija," sacīja Šveices proeiropeiskās kustības NOMES vadītājs Īvs Kristens.
Šengenas zonā, kas nosaukumu ieguvusi no neliela Luksemburgas ciemata, kur 1985. gadā tika parakstīts līgums par tās izveidi, patlaban ietilpst 13 ES dalībvalstis plus Norvēģija un Islande. Šo valstu starpā ir atviegloti robežu šķērsošanas noteikumi.
Eiropas kustības Šveicē valdes loceklis Filips Gaserss telefonintervijā Neatkarīgajai uzsvēra, ka balsojums par Šengenas un Dublinas līgumu ir ļoti nozīmīgs, lai nodibinātu ciešākas saites starp ES un pret to tradicionāli atturīgo Šveici. Tas būs pirmais līgums, kas nodibinās dinamiskas divpusējas attiecības, norāda proeiropeiskās kustības pārstāvis. Šengenas un Dublinas līguma apstiprināšana uzlabos drošību Šveicē, palīdzēs risināt patvēruma meklētāju jautājumus un nesīs ekonomiskus labumus, pirmsreferenduma kampaņā uzsvēra tā atbalstītāji. To vadībā atradās četru partiju koalīcijas atbalstītā valdība, kā arī uzņēmēju un banku elite. Tā uzsver, ka līguma noraidīšana nozīmētu Šveices politisku izolāciju un veicinātu patvēruma meklētāju pieplūdumu, kuru pieteikumus būs noraidījušas kaimiņos esošās ES dalībvalstis. 
Tikmēr Šveices Tautas partija (SVP), kas iestājās pret Šengenas un Dublinas līgumu, norāda, ka ar tā apstiprināšanu Šveice graus tās gadsimtu gaitā nostiprināto neitralitātes un drošības politiku. Tieši pēc SVP iniciatīvas, ko parakstīja vairāk nekā 50 000 cilvēku, jautājuma lemšana tika nodota tautas balsojumam. "Mēs nevaram uzticēties organizācijai, kas nespēj atrisināt milzīgas iekšējās problēmas," paziņoja labēji noskaņotās SVP pārstāvis Hanss Fērs. 
Jāatgādina, ka līdz šim šveiciešu aizdomu pilnā, pēc dažu uzskatiem, pat naidīgā nostāja pret ES izpaudusies vairāku desmitgažu garumā. 2001. gada balsojumā ar pārliecinošu pārsvaru (77% balsstiesīgo Šveices iedzīvotāju) tika noraidīta pievienošanās sarunu sākšana ar ES. 
Eksperti raugās uz svētdienas balsojuma rezultātiem kā uz indikatoru, kas demonstrēs sabiedrības noskaņojumu pirms nākamā referenduma Šveicē, kas gaidāms septembrī. Tajā šveicieši lems, vai vienošanos par brīvu darbaspēka kustību attiecināt arī uz desmit jaunajām ES dalībvalstīm, kas blokam pievienojās 2004. gada 1. maijā. 
Vienlaikus ar balsojumu par robežjautājumiem pirmo reizi nacionālā referendumā Šveices iedzīvotāji pauda savu attieksmi pret likumprojektu, kas ļautu homoseksuāliem pāriem oficiāli reģistrēt savas attiecības. 58 procentiem balsojot "par" vakar tika apstiprināts likumprojekts, kas rada juridisko bāzi homoseksuālo pāru kopdzīvei, taču nepielīdzina viņu attiecību reģistrāciju oficiālām laulībām. Ikdienas dzīvē, piemēram, aplikšanā ar nodokļiem un apdrošināšanā, šiem pāriem, ja likums tiks apstiprināts, būs tādas pašas tiesības kā laulātajiem. 
Tomēr likums neļauj homoseksuāliem pāriem ne adoptēt bērnus, ne izmantot mākslīgo apaugļošanu, tādējādi šie pāri nedrīkstēs veidot ģimeni šā vārda tiešajā nozīmē. 
***
Fakti
Šengenas līgums paredz personu brīvu kustību starp tās dalībvalstīm bez sistemātiskām pārbaudēm uz šo valstu robežām.
Dublinas līgums regulē patvēruma piešķiršanu imigrantiem no trešajām valstīm, kā arī nelegālo imigrantu identificēšanu un atpakaļsūtīšanu. ASV: cilvēku tirdzniecību Latvijā apkaro nepietiekami 
LETA–Reuters,  Diena  06/06/05    ASV Valsts departamenta piektdien publiskotajā ziņojumā par cilvēktirdzniecību pasaulē Latviju iekļāvusi otrajā valstu grupā, kurai nav paredzēta īpaša uzraudzība, lai gan tā pilnībā nepilda pat minimālos standartus.
Ziņojumā atzīts, ka Latvija ir gan cilvēku kontrabandas upuru — sieviešu un bērnu — izcelsmes valsts, gan tranzītvalsts, no kurienes "dzīvā prece" nonāk Vācijā, Spānijā, Lielbritānijā, Itālijā, Kiprā, Šveicē un Ziemeļvalstīs, kur šie cilvēki tiek pakļauti seksuālajai izmantošanai. Seksuālās ekspluatācijas upuru transportēšana notiekot arī valsts iekšienē no lauku rajoniem uz pilsētām, teikts ziņojumā.
Uzsvērts, ka Latvijas valdība pilnībā neizpilda minimālos standartus, lai apkarotu cilvēku kontrabandu, taču tā izrādījusi nopietnus centienus šos standartus sasniegt. Atzinīgi vērtēta īpašo policijas spēku paplašināšana, lai apkarotu cilvēku kontrabandu, taču kritizēta upuru atbalsta sistēmas neesamība un tiesu sistēmas saudzīgā attieksme pret cilvēku kontrabandistiem.
Ziņojumā valstis pavisam iedalītas trijās grupās. Valstis, kurās situācija ir ārkārtīgi slikta un kuras necenšas to uzlabot, iekļautas trešajā grupā, un tām var tikt liegta ASV palīdzība. Īpaši ziņojumā ASV kritizē savus sabiedrotos Tuvajos Austrumos.

Latvijai šogad pieaugs iemaksas ES budžetāLETA  06/06/05    Latvijai Eiropas Savienības (ES) budžetā šogad papildus būs jāmaksā 10 miljoni eiro (vairāk nekā 7 miljoni latu), pirmdien ziņoja Latvijas Televīzijas ziņu raidījums "Panorāma". 
Eiropas Komisija (EK) šādu lēmumu pamato ar to, ka Latvijā ir būtiski audzis dzīves līmenis. Latvija šos papildu finanšu līdzekļus meklēs ar budžeta grozījumu palīdzību. Kā norādījis finanšu ministrs Oskars Spurdzņš (TP), šāds lēmums Latvijai tomēr esot labāks, nekā iepriekš varējis prognozēt. 
Kopumā Eiropas Komisija tomēr gatavojas samazināt Eiropas Savienības dalībvalstu iemaksas ES budžetā - iemaksas tiks samazinātas 20 no 25 dalībvalstīm, taču ne Latvijai. 
Dalībvalstu iemaksas ES 2005.gada budžetā tiks samazinātas vēl par 526 miljoniem eiro (ap 378 miljoniem latu), informēja EK pārstāvniecība Latvijā. Šogad tā ir otrā reize, kad Eiropas Komisija koriģē dalībvalstu iemaksas, tās nosakot zemākas. 
Grozījumu galvenie iemesli ir jaunākie ekonomikas dati un pārpalikums Garantiju fondā ārējai darbībai. 
Jaunajā grozītajā budžetā EK ierosina būtiskas izmaiņas Lielbritānijas un Vācijas maksājumos. Maijā EK ierosināja samazināt dalībvalstu iemaksas par 2,737 miljardiem eiro (ap 1,97 miljardiem latu), pamatojoties uz 2004.gada budžeta pārpalikumu. Līdz ar šodienas ierosinājumu iemaksas tiks samazinātas lielākajai daļai dalībvalstu. 
Latvijas iemaksas ES budžetā veido aptuveni 1% no nacionālā bruto ienākuma. Ārlietu ministrija šobrīd iepazīstas ar EK priekšlikumiem budžeta maksājumu izmaiņām. 
Lai aprēķinātu, cik katrai dalībvalstij ik gadus ir jāiemaksā ES budžetā, tiek izmantoti dati par izaugsmi, inflāciju, tirdzniecību un valūtas kursiem. Jaunākie dati liecina, ka iemaksas tiks samazinātas 20 no 25 dalībvalstīm. Samazinājuma iemesli dažādās dalībvalstīs atšķiras. 
Vācijai zemās iemaksas nosaka lēnā ekonomikas izaugsme. Beļģija un Spānija ir palielinājušas savu prognozēto atsevišķu nodokļu ieņēmumu bāzi, un ir palielinājušies neto muitas nodokļi, tādējādi lielākas kļuvušas arī iemaksas. 
Polijā, Čehijā un Lielbritānijā valūtas maiņas kursa svārstības ir būtiski ietekmējušas prognozētās iemaksas budžetā - Polijai un Čehijai uz augšu, bet Lielbritānijā uz leju. Tomēr šie ar maiņas kursu saistītie ieguvumi un zaudējumi tieši neietekmē valstu iemaksas budžetā, jo maksājumi budžetā tiek veikti attiecīgās valsts valūtā. 
Šā gada budžetā tiks iekļauts pārpalikums no Garantiju fonda ārējai darbībai - 526 miljoniem eiro. No šīs summas 339 miljoni eiro (ap 244 miljoniem latu) ir neizmaksātās summas, kuras jaunās dalībvalstis ir atmaksājušas pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai 2004.gadā, izbeidzoties to "ārējam" statusam. 
ES konstitūcijas ietekme uz valūtu 
Roberts Škapars, Latvijas Universitātes Tautsaimniecības institūta direktors  Diena  06/06/05     Francijas un Nīderlandes nē Eiropas konstitūcijai ir radījis spraigas diskusijas un spekulācijas. Viena daļa politiķu ierosina apsvērt ideju dot konstitūcijas ratifikācijai ilgāku laiku, nekā paredzēts, tādējādi novilcinot tās pasludināšanu par mirušu un cerot atrast izeju no strupceļa. Citi raksturo situāciju kā neglābjamu. Eiropas konstitūcijas noraidījums parāda pretrunas un problēmas, kādas valda Eiropas Savienībā (ES). Sarežģījumi konstitūcijas ratifikācijā ir daļēji veicinājuši arī eiro kursa samazinājumu attiecībā pret ASV dolāru. Pirmo reizi kopš 2003.gada septembra dolāra cena Latvijā pārsniegusi 57,0 santīmu atzīmi. EK prezidents Žozē Manuels Barrozo trešdien aicināja valstis atturēties no vienpusējiem lēmumiem pirms jūnija vidū gaidāmās līderu sanāksmes, ko eksperti uzskata par mājienu britiem, kur pēdējā laikā notiek diskusijas par to, vai pašreizējā situācijā referendumu ir lietderīgi rīkot. Britu ārlietu ministrs Džeks Strovs pirmdien sniegs paziņojumu parlamentam, kam vajadzētu viest skaidrību par Lielbritānijas nodomiem. Saspringto politisko situāciju vēl vairāk sarežģī nespēja vienoties par jauno ES ilgtermiņa budžetu.

Nekust Krievijas–Latvijas starpvaldību komisijas darbs
Agnese Margēviča,  NRA  06/07/05     Valdība šodien lems par Krievijas–Latvijas starpvaldību komisijas sastāva apstiprināšanu, kas ietver daudzu nozaru atbildīgas amatpersonas, tomēr pirms 10 gadiem izveidotās komisijas darbība gadu gadiem ir faktiski iesaldēta, jo atšķirībā no Latvijas Krievija par priekšnoteikumu pragmatisku jautājumu risināšanai izvirza politisko attiecību noregulējumu. 
Latvijas Ārlietu ministrija (ĀM) allaž uzsvērusi, ka abu valstu attiecībās iespējams nošķirt pragmatiskus, tūlīt risināmus jautājumus no tādiem, kas uz vienošanos var cerēt vien ilgtermiņā un saistīti ar politisko attiecību noregulējumu. Citādās domās vienmēr bijusi Krievija, kura Latvijas ministriju pārstāvjiem uz aicinājumu vienoties par abpusēji izdevīgu sadarbību kādā nozarē mēdzot atbildēt, ka vispirms jānoregulē globāli politiskie jautājumi. Prakse rāda, ka atsevišķās jomās, kur sadarbības nepieciešamība Krievijai ir akūta, piemēram, iekšlietās, konkrētas problēmas risina bez šādām atrunām. "Jautājums par starpvaldību komisijas darba atsākšanu ir viena no Latvijas prioritātēm. Tas regulāri tiek izvirzīts visu līmeņu kontaktos ar Krievijas pārstāvjiem, ieskaitot vēstniecību – pēdējā pusgada laikā vismaz četras reizes," teic ĀM preses sekretārs Atis Lots.
Tomēr lietas nekust no vietas – vienošanos starpvaldību komisijas darba kārtībā jau gadiem ilgi gaida 13 līgumprojekti, bet nozaru pārstāvji Neatkarīgajai norāda, ka šādu nenoregulētu jautājumu ir vairāk. "Starpvaldību līgums izglītības jomā jau vairākus gadus ir bez kustības Krievijas pusē, tādēļ nav juridiskas bāzes, piemēram, studentu un mācībspēku apmaiņai, diplomu savstarpējai atzīšanai. Krievija līgumu ik pa laikam atmet atpakaļ ar politiskiem ieganstiem. Sen teica, ka vispirms jānokārto armijas izvešana, tad pilsonības jautājums," stāsta viena no komisijas sastāvam pieteiktajām amatpersonām, Izglītības un zinātnes ministrijas Eiropas lietu departamenta starptautisko sakaru nodaļas vadītāja Māra Katvare. "Komisijas dīkstāve nenozīmē aizliegumu ministrijām sadarboties ar saviem Krievijas partneriem, un šī sadarbība arī norisinās. Latvija nekoncentrējas vienīgi uz darbu starpvalstu komisijā un aicina Krieviju šos jautājumus risināt arī starpministriju formātā," skaidro A. Lots, tomēr atzīst, ka "protams, komisijas darba atsākšana un pirmās sēdes sasaukšana šo sadarbību tikai veicinātu, jo dotu nepieciešamo politisko signālu no Krievijas par gatavību sadarbībai".
Komisijas darba kārtībā esošie līgumprojekti ir dažādās sagatavošanas stadijās, un to tālāka virzība apstājusies Krievijas nostājas dēļ, skaidro ĀM. Latvija esot gatava strādāt pie šiem līgumiem arī ārpus starpvaldību komisijas, ja tas veicinātu ātrāku šā līguma noslēgšanu, taču Krievija neesot paudusi gatavību ne atjaunot komisijas darbu, ne arī sagatavot līgumprojektus parakstīšanai kādā citā formātā. Par Krievijas–Latvijas starpvaldību komisijas izveides nepieciešamību abas valstis vienojās tālajā 1994. gadā, gliemeža gaitā pēc gada tā tika izveidota, un tikai vēl pēc diviem gadiem – parakstīts tās nolikums. Šo 11 gadu laikā notikušas vairākas – 1997., 1998., 2000. un 2001. gadā – komisijas līdzpriekšsēdētāju tikšanās, kā arī ekspertu grupu tikšanās, pēdējā no kurām - pirms sešiem gadiem. 
Bez komisijas, kuras uzdevums ir nodrošināt sadarbības politisko vadību, Latvijā izveidotas arī četras ekspertu grupas . Krievija nav informējusi par savas komisijas un ekspertu grupu sastāvu, kā arī komisijas vadītāju, lai gan, 8. aprīlī viesojoties Rīgā, Krievijas prezidenta īpašais pārstāvis Sergejs Jastržembskis apliecināja gatavību to izdarīt. Tāpat Krievija neesot devusi signālus, kas liecinātu par gatavību atsākt starpvaldību komisijas darbu. Pēdējo starpvaldību komisijas līdzpriekšsēdētāju Krievijas valdība nozīmēja pirms vairāk nekā trim gadiem – 2002. gada 22. martā. 
***
13 līgumprojekti, kas gaida vienošanos: 
- par izvairīšanos no dubultās aplikšanas ar nodokļiem un nodokļu nemaksāšanas (parafēts 2000. gada 2. martā);
- par sadarbību sociālās drošības jomā (pēdējās ekspertu sarunas 2003. gada 7.–8. oktobrī);
- par karā kritušo personu apbedījumiem (pēdējās ekspertu sarunas 2003. gada 9. –10. jūnijā);
- par sadarbību tūrisma jomā (parafēts 1997. gadā)
- par gaisa satiksmi (parafēts 1993. gada novembrī; 1997. gada oktobrī);
- par sadarbību dzelzceļa transporta jomā (parafēts 1997. gadā);
- par pārrobežu sadarbību (atkārtoti Krievijas pusei iesniegts 2002. gadā);
- par fizisko personu – Latvijas Republikas rezidentu – valūtas kontu parāda noregulēšanu bijušajā PSRS Valsts bankā, Vņešekonombankā un Rūpniecības un celtniecības bankā (atkārtoti Krievijas pusei iesniegts 2002. gadā); 
- par 1992. gada parādu saistību un prasību noregulēšanu (atkārtoti Krievijas pusei iesniegts 2002. gadā);
- par 1990. gada bijušo PSRS valsts aizņēmuma bezprocentu mērķobligāciju kompensāciju izmaksām Latvijas Republikas iedzīvotājiem (atkārtoti Krievijas pusei iesniegts 2002. gadā);
- par sadarbību ārkārtējo situāciju novēršanā un likvidācijā (atkārtoti Krievijas pusei iesniegts 2003. gadā);
- par investīciju veicināšanu un aizsardzību (Latvijas puses eksperti vairākkārt izteikuši gatavību sarunām);
- par nozagto vai citādi prettiesiski iegūto transportlīdzekļu atdošanu.
Barrozo robežlīgumu neskubina 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  06/07/05    Premjers EK prezidentam skaidro Latvijas vienpusējo deklarāciju mēnesi pēc pieņemšanas.
Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Barrozo Latvijas un Krievijas robežlīguma problēmas pirmdien atzina par jūtīgu politisku jautājumu, kura noslēgšanā steiga nav nepieciešama. Tā pirmdien pēc tikšanās ar ES izpildvaras vadītāju presei paziņoja Latvijas premjers Aigars Kalvītis (TP).
Viņš bija ieradies pie EK prezidenta, lai līdztekus sarunām par aktuālākajiem politiskajiem notikumiem — Eiropas un konstitūcijas nākotni un nākamajā nedēļā gaidāmajām sarunām par ES budžetu 2007.—2013.gadam informētu arī par Latvijas iemesliem pēdējā brīdī pirms parakstīšanas publiskot skaidrojošo vienpusējo deklarāciju, kas robežlīguma parakstīšanu faktiski izjauca. Taču līgums neesot bijis "ne pirmais, ne trešais, ne astotais dienaskārtības jautājums", un premjers par to esot runājis tāpēc, lai EK būtu pilnīga izpratne par iemesliem un tādējādi vieglāk aizstāvēt Latvijas nostāju. To pašu viņš pagājušajā nedēļā skaidroja gan NATO ģenerālsekretāram, gan ES prezidējošās valsts Luksemburgas premjeram — tiesa, vairāk nekā mēnesi pēc deklarācijas pieņemšanas. 
Ž.Barrozo neesot izteicis pārmetumus par Latvijas pēkšņo rīcību, taču atzīmējis, ka ES būtu priecājusies uzzināt ātrāk par Latvijas nodomiem deklarācijas sakarā. To, ka Latvijai vajadzēja ātrāk un aktīvāk skaidrot iemeslus, A.Kalvītis žurnālistiem atzina par vienu no divām valdības kļūdām, kā otro norādot juridiskās ekspertīzes par līguma atbilstību konstitūcijai pasūtīšanu trim dažādiem ekspertiem, kas nav snieguši vienu konkrētu atbildi. 
Lai gan Latvija EK vēlreiz apliecinājusi, ka ir gatava jebkurā brīdī iesaistīties sarunās ar Krieviju par tālāko, no premjera teiktā izrietēja, ka iekšpolitiski lietas izšķiršana Satversmes tiesā var prasīt pat gadu.
Ž.Barrozo uzdevis daudz jautājumu arī par Krievijas izteiktajiem pārmetumiem Latvijai gan par nepilsoņu skaitu, gan leģionāru gājieniem Rīgas ielās.

Eiropa gatavojas komunisma nosodīšanai
Latvijas Avīze  06/07/05    Piektdien uzdevumā vākt pamatojošus materiālus ziņojumam "Starptautiskas komunisma nosodīšanas nepieciešamība" Rīgā bija ieradies Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (EPPA) Politisko lietu komitejas loceklis Jērans Lindblads (Zviedrijas Tautas partija).
Lindbladu Latvijā gaidīja visai piesātināta programma, kurā bija tikšanās gan ar ārlietu ministru Arti Pabriku, gan veselu virkni citu amatpersonu, Saeimas deputātu un nevalstisko organizāciju locekļu. Pēcpusdienā EPPA parlamentārietis uzklausīja arī divu Latvijas vēsturnieku – profesora Heinriha Stroda un Valtera Nollendorfa – domas par specifiskām problēmām, kādas rodas, mēģinot pētīt PSRS komunistiskā režīma noziegumus. Īpaši Lindbladu ieinteresēja profesora Stroda paša pieredzē balstītais stāstījums par stāvokli Krievijas arhīvos. Zviedru kungs vien šūpoja galvu, klausoties, ka svarīgākie dokumenti tajos joprojām tiek turēti dziļā slepenībā, ka atslepenošanā galvenā teikšana ir Krievijas Federālā drošības dienesta vīriem, ka pētnieki tiek šķiroti "savējos" un "svešos", bet kopijas no dokumentiem ārzemniekam izmaksā nesamērojami dārgāk nekā Krievijas pilsonim. Tā kā Lindblads jūnija vidū savas misijas ietvaros gatavojas doties arī uz Maskavu, viņš solījās par to runāt ar Krievijas amatpersonām.
Par totalitārā komunisma režīmu noziegumu nosodījuma rezolūcijas projekta sagatavošanu EPPA Jērans Lindblads ir atbildīgs kopš šā gada marta. Ja viss ritēs, kā paredzēts, Igaunijas un Latvijas politiķu ierosinātā rezolūcija gaismu varētu ieraudzīt septembrī. Rezolūcijā būs punkts, kurā nosodīta PSRS Baltijas valstu okupācija un iedzīvotāju deportācijas.

Pētījums: Pasaules bruņošanās izdevumi tuvojas aukstā kara līmenim 
LETA--DPA  06/07/05      2004.gadā turpināja pieaugt pasaules bruņošanās izdevumi, sasniedzot līmeni, kas tikai par sešiem procentiem zemāks nekā aukstā kara apogeja brīdī, liecina otrdien publiskotie respektablā Stokholmas Starptautiskā miera izpētes institūta (SIPRI) dati.
Pagājušajā gadā pasaules valstis kopumā bruņošanās izdevumiem atvēlēja 1 035 miljardus dolāru (594 miljardus latu), kas ir nedaudz mazāk nekā 1987. un 1988.gadā, kad aukstā kara perioda militārie izdevumi sasniedza savu augstāko līmeni, ziņo SIPRI.
ASV militārie izdevumi sasniedz gandrīz pusi no kopējiem pasaules tēriņiem bruņošanās vajadzībām, ko var skaidrot ar Afganistānā un Irākā veicamo militāro operāciju finansējuma pieaugumu, teikts SIPRI ikgadējā ziņojumā.
ASV armijai 2004.gadā piešķirtais papildu finansējums "pārsniedz kopējos Āfrikas, Latīņamerikas, Āzijas (izņemot Japānu, taču iekļaujot Ķīnu) un Tuvo Austrumu militāros izdevumus".
Taču proporcionāli vislielākais militāro izdevumu pieaugums bija vērojams Dienvidāzijas reģionā, kur ievērojami pieaudzis Indijas aizsardzības budžets.
Savukārt Austrumāzijā vairāk nekā ceturto daļu no reģiona kopējiem militārajiem izdevumiem veido Ķīnas bruņošanās budžets. Tomēr SIPRI norāda, ka 2004.gadā Ķīnas militāro izdevumu pieaugums mazinājies, un reālajās cenās tas vērtējams kā zemāks par vidējo pieaugumu laika posmā no 1995. līdz 2003.gadam.
Alžīrija, Maroka un Dienvidāfrika turpināja modernizēt savus bruņotos spēkus, tērējot pusi no kopējā Āfrikas kontinenta militāro izdevumu apjoma.
Vienīgie reģioni, kur militārie izdevumi 2004.gadā samazinājās, bija Centrālamerika un Rietumeiropa, atzīst SIPRI.
Piecu valstu - ASV, Lielbritānijas, Francijas, Japānas un Ķīnas - militārie izdevumi veido gandrīz divas trešdaļas no kopējiem pasaules bruņošanās vajadzībām atvēlētajiem līdzekļiem, bet tikai ASV tēriņi militārajām vajadzībām ir 47% no kopējiem pasaules izdevumiem. Pārējās četras valstis ar vislielākajiem bruņošanās izdevumiem katra tērē aptuveni 4,5% no kopējiem pasaules militārajām vajadzībām atvēlētajiem līdzekļiem, vēsta SIPRI.
Salīdzinājumam, 144 citas valstis, kas iekļautas SIPRI datubāzē, bruņošanās vajadzībām atvēlējušas līdzekļus, kuru apjoms sasniedz eikai 18% no pasaules kopējā tēriņa.
Simts pasaules vadošo ieroču ražošanas kompāniju, kuru skaitā nav ietverti Ķīnas uzņēmumi, kopējie pārdošanas apjomi pagājušajā gadā sasnieguši 236 miljardus dolāru (135 miljardus latu).
No minētajām 100 kompānijām 36 bāzētas ASV un viena Kanādā, un to pārdošanas apjomi veido 63,2% no kopējiem ieroču pārdošanas apjomiem pasaulē. Savukārt 42 Eiropas, tai skaitā sešu Krievijas kompāniju pārdošanas apjomi 2004.gadā bija 30,5% no kopējā apjoma.
Lai gan bruņošanās izdevumi pieauguši, institūts 2004.gadā fiksējis tikai 19 aktīvus lielus militāros konfliktus, un visi tie kvalificēti kā "iekšēji" konflikti.
"Pret "Al Qaeda" vērstais konflikts, konflikts Irākā un konflikts Dārfūrā, Sudānā bija vienīgie trīs konflikti, kuri ilguši mazāk nekā desmit gadus," teikts SIPRI ziņojumā.
Institūts konfliktu Irākā raksturo kā valsts iekšienē risinošos karu.
"Cietušo ziņā [Irākā] zaudējumi ir ievērojami," uzskata SIPRI.
Tiek lēsts, ka laika posmā no ASV vadītā iebrukuma sākuma 2003.gada martā līdz 2004.gada decembrim gājuši bojā no 15 000 līdz 98 000 civilpersonu, taču šīs aplēses ir ļoti grūti pārbaudīt.
SIPRI atzīmē, ka valsts iekšienē norisoša konflikta novērtēšana ir sarežģīta, norādot uz "karojošo pušu dažādību" un to, ka karadarbība bieži notiek nomaļos valsts apvidos.
"Sadursmes Dārfūrā Sudānas rietumos, piemēram, norisa visu 2003.gadu, taču starptautisko mediju uzmanības lokā nonāca tikai 2004.gada sākumā," uzsvērts institūta ziņojumā.
Starp citiem ilgstošiem un sarežģītiem konfliktiem, kas minēti ziņojumā, SIPRI norāda uz karadarbību, kas norisinās Burundi, Čečenijā, Kolumbijā, Indonēzijas Ačehas provincē, Nepālā un Ugandā, kā arī uz ilgstošajām sadursmēm starp izraēliešiem un palestīniešiem.
Lēmumu par SIPRI kā neatkarīgas pētniecības iestādes izveidošanu pieņēma Zviedrijas parlaments 1966.gadā. 

Lašu karš 
Pēteris Strautiņš,  Diena  06/08/05    Eiropas Antidempinga komiteja ceturtdien lems par to, vai turpināt piemērot Norvēģijas lašiem antidempinga nodevas. Pagaidu nodevas tiem uzlika aprīlī, un kopš tā laika cenas Latvijā pieaugušas, bet pārdošanas apjomi — sarukuši. Šīs nelaimes vaininieki ir Skotijas audzētāji, kuri ar norvēģiem konkurēt nespēj un tāpēc ierosināja ES antidempinga izmeklēšanu. Skoti saka, ka norvēģi nodarbojas ar dempingu, bet tie atcērt, ka vienkārši strādā efektīvāk. Zinot norvēģu lašu biznesa mērogus, šis apgalvojums ir ticams. Pēc Norvēģijas laikraksta Aftenposten ziņām, visi ES pētītie norvēģu ražotāji strādā ar peļņu, kas nebūtu savienojams ar produkcijas pārdošanu zem pašizmaksas, kas ir dempinga definīcija. Skaidrs gan ir arī tas, ka ne Norvēģijas, ne ES zivsaimniecība nav brīvā tirgus principu tīras pielietošanas etalons un kādu subsīdiju grēciņu kādā no ražošanas posmiem, iespējams, varētu atrast kā vieniem, tā otriem. Tāpēc nav jāšaubās, ka galīgo lēmumu vairāk ietekmēs nevis izmeklēšanā atklātie fakti, bet gan politika. Ja tarifu pamatojums būs fantāzijas auglis, tos par nelikumīgiem droši vien atzīs Pasaules Tirdzniecības organizācija, kurā sūdzēties vajadzības gadījumā norvēģi jau apsolījuši, taču līdz tam paietu ilgs laiks. 
No praktiskā viedokļa mūsu ieinteresētība šajā lietā ir gluži vienkārša — mūs vairāk interesē lēti laši, nevis daži simti Skotijas audzētāju, tāpēc Ekonomikas ministrijai noteikti nebija grūti izstrādāt Latvijas pozīciju. Tā ir negatīva pret tarifiem un varbūt nosvērs svaru kausus vienā vai otrā virzienā. Latvijā lašus ēšanai neaudzē, bet jūrā zvejotos uzturā lietot aizliegts, jo tie satur dioksīnu. Norvēģu laši varbūt daļēji konkurē ar Latvijā nelielā daudzumā audzētajām forelēm. Pat ja Latvijā lašus audzētu, ar brīvas tirdzniecības ierobežošanu nevajadzētu aizrauties. Tas, ka konkurencē ar spēcīgākiem ārzemju ražotājiem vietējie spiesti pārtraukt darbu, pašiem ražotājiem neapšaubāmi ir nepatīkami. Taču tas veicina resursu pārceļošanu uz efektīvākām saimniecības nozarēm, līdz ar to ilgtermiņā veicina labklājības pieaugumu. Tarifi turpretim parasti tikai attālina neizbēgamo un varētu būt attaisnojami tikai, lai mīkstinātu pārmaiņu ietekmi.
Ja ir darīšana ar subsidētu importu, tad dilemma ir nopietnāka. Pieņemsim, ka norvēģu lasis ir uzpumpēts ar subsīdijām un krietnie skoti, kas paļaujas uz pašu spēkiem, patiešām pelnījuši aizsardzību. Tad starptautiskās tirdzniecības noteikumi ļautu tarifus uzlikt. Taču vai šāda iespēja būtu jāizmanto? Tad jācenšas saprast, vai norvēģu dempings turpināsies ilgstoši, jo ieviests iekšpolitisku iemeslu dēļ, vai ir īslaicīgs t.s. laupītājdempings, kura mērķis ir konkurentu iznīcināšana. Īslaicīgam dempingam, ja tas var novest pie konkurentu izputēšanas un augstām cenām, protams, ir jāpretojas. Taču ilglaicīga dempinga gadījumā zaudējumus ražotājam tad ar uzviju kompensē patērētāju ieguvums. Ja norvēģi ir spītīgi ieņēmuši galvā, ka viņiem savi naftas dolāri jāiztērē nodarbinātības saglabāšanai nomaļos fjordu rajonos, tad par subsīdiju ilgmūžību droši vien nav jāuztraucas un skotu bēdubrāļiem jāpalīdz pārorientēties, teiksim, uz viskija ražošanu.

Valdībā, partijās, un tiesā ...

'Jaunā centra' dome akceptē apvienošanos ar TSPLETA  06/04/05    Partijas "Jaunais centrs" (JC) dome sestdien akceptēja apvienošanos ar Tautas saskaņas partiju (TSP), kā arī darba grupas izstrādātos jaunās apvienības dibināšanas līguma un statūtu projektus, aģentūru LETA informēja JC priekšsēdētājs Sergejs Dolgopolovs. 
Plānots, ka pirmdien, 6.jūnijā, par šo pašu jautājumu lems TSP dome, savukārt 9.jūlijā varētu notikt abu partiju kongresi, kad iecerēts lemt par apvienības izveidi, reglamentējošo dokumentu apstiprināšanu un jaunās apvienības lēmējinstitūcijām. 
Kā skaidroja Dolgopolovs, iepriekš partijas vienojās, ka abu partiju kongress tiks sasaukts vienā dienā. Savukārt pēc tam tajā pašā dienā jānotiek jaunās apvienības konferencei, kurā tiks apspriesti tehniski jautājumi. 
Ja abu partiju kongresi akceptēs apvienības izveidi, deleģējot pārstāvjus apvienības domē un padomē, pirmajos darbības gados plānots pieturēties pie paritātes principa, savukārt vēlāk to noteikšot statūti. Konkrētus JC kandidātus apvienības lēmējinstitūcijām Dolgopolovs pagaidām nenosauca, norādot, ka negrib apsteigt notikumus. 
Pēc JC vadītāja teiktā, pagaidām netika diskutēts par to, kāds būs apvienības nosaukums. Viņš pieļāva iespēju, ka tā būs apvienība "Jaunais centrs/Saskaņa". Šāds nosaukums, pēc Dolgopolova domām, ļaus vēlētājiem saprast, ka divas partijas ir apvienojušās vienā apvienībā, savukārt tālākajā procesā varētu runāt arī par jaunas partijas izveidi. Viņš uzsvēra, ka šim procesam ir vajadzīgs laiks un ka viss jādara "soli pa solim". 
Dolgopolovs pagaidām atturējās runāt par citiem iespējamajiem partneriem, kas varētu pievienoties apvienībai. Viņš piebilda, ka konsultācijas notiek, tomēr patlaban esot pāragri runāt par konkrētiem partneriem. 
Runājot par TSP domes iespējamo lēmumu, JC vadītājs atzina, ka šāda veida integrācijas procesi nav viegli. Partiju iekšienē pastāv dažādi viedokļi, tādēļ patlaban esot grūti prognozēt TSP domes lēmumu. 
Savukārt TSP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Urbanovičs aģentūrai LETA prognozēja, ka partijas dome, visticamāk, pieņems lēmumu turpināt apvienošanos. Viņš pagaidām nevarēja pateikt, kad notiks partijas kongress, tomēr atzina, ka abu partiju kongresu rīkošana vienā dienā būtu loģiska. 
Jautājums par jaunās apvienības nosaukumu patlaban esot atklāts, taču vēl lielāks jautājums, pēc Urbanoviča teiktā, ir - cik un kādas partijas būs apvienībā. Viņš stāstīja, ka patlaban bez JC sarunas notiek ar vēl vismaz četrām partijām, kuru nosaukumus TSP pārstāvis pagaidām nevēlējās atklāt. Tos varēšot publiskot pēc tam, kad šīs partijas pašas pieņems lēmumus. 
Urbanovičs uzskata, ka attiecībā uz citu partneru piesaistīšanu situācija ir "pozitīva un apvienība varētu izveidoties diezgan plaša". 
Vaicāts, vai TSP priekšsēdētāja Jāņa Jurkāna un Dolgopolova kādreizējās domstarpības nevarētu traucēt partiju apvienošanās procesā, Urbanovičs norādīja, ka viņi "abi ir gudri un atbildīgi politiķi, kuriem vēlētāju uzticība un gaidas ir svarīgākas par pagātnē pateiktiem vārdiem vai izdarītiem žestiem". 
Kā informēja Dolgopolovs, līdz 20.jūnijam varēs iesniegt grozījumus un papildinājumus JC domes akceptētajiem dokumentiem. 
TSP un JC domes izveidoja kopīgu darba grupu, kas izstrādāja priekšlikumus abu partiju sadarbībai, gatavojoties 9.Saeimas vēlēšanām. 
Ziedojumu ierobežojums – butaforija
Agnese Margēviča,  NRA  06/06/05    Atceļot ziedojumu griestus, atklātos, kas stāv aiz partijām un par kā varu balsojam.
Tautas partija (TP), kas aizvadītajā nedēļā aktualizēja ideju par griestu atcelšanu fizisku personu ziedojumiem politiskajām partijām, nu teic, ka šāda iespēja nav apspriesta un šāds priekšlikums netiks virzīts. Eksperti norāda, ka ierobežojumam ir butaforiska nozīme un patiesībā tas ļauj noslēpt, kas patiesībā ir aiz politiskajām partijām.
TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš norāda, ka debates par nepieciešamību atcelt ierobežojumu fiziskām personām partijām ziedot vairāk par 10 000 latu ir pirms laika un "šajā Saeimas sasaukumā deputātu izpratne nav tāda", lai attiecīgus grozījumus ierosinātu. 
Lūgts precizēt, vai vainīga ir TP nespēja panākt koalīcijas partneru politisko atbalstu šim priekšlikumam, jo pret šo ideju iebildis Jaunais laiks (JL), J. Lagzdiņš no tālākiem komentāriem izvairās. "Tautas partija kārtējo reizi ampelējas. Skaidrs, ka viņiem šāda ideja bija, kuluāros par to tika runāts," par TP nostājas maiņu teic politologs Jānis Ikstens. 
3. jūnijā aģentūrai LETA J. Lagzdiņš sūkstījās, ka šie, pēc JL ierosinājuma pieņemtie, ierobežojumi ir "butaforiski un tiem nav efektīva kontroles mehānisma". "Ir naivi cerēt, ka pensionāri un mazturīgie dosies uz bankām, lai katrs ziedotu politiskajām partijām dažus latus, kā, iespējams, cerēja šo ierobežojumu autori," ironizēja politiķis. Tādēļ J. Lagzdiņš atzīst, ka nākotnē tomēr būs nepieciešama nopietna diskusija par partiju finansēšanas jautājumiem, jo esot lieki cerēt, ka sabiedrība atbalstīs pāreju uz politisko partiju finansēšanu no valsts budžeta. 
"Šie ierobežojumi ir butaforiski. Ikvienas partijas menedžeris jums pie izslēgta diktofona pateiks, ka, lai partiju kasēs ieplūdinātu līdzekļus, tiek izmantota starpniecība. Tikai KNAB tas nav skaidrs, pareizāk sakot, ir skaidrs, bet tas neko nevar pierādīt," partiju ziedojumu vākšanas realitāti raksturo politologs. Arī sociologs Aigars Freimanis uzskata, ka ziedojumu ierobežojumam ir deklaratīvs raksturs un tas ļauj veikli slēpt, kas patiesībā finansē partijas un kā interesēs tās patiesībā darbojas. 
"Atceļot ierobežojumus, kļūtu skaidri redzams, kas patiesībā stāv aiz politiskajām partijām," uzskata sociologs Aigars Freimanis. Viņš gan bažījas, ka pat pēc ierobežojumu atcelšanas nebūs garantijas, ka visi lielie ziedotāji atklāti ziedos lielas summas un, iespējams, tiks turpināta tagad ierastā starpnieku izmantošana. "Neviens jau negrib izgaismoties un nonākt neērtā situācijā. Bet situācija būs neērta, jo, redzot, ka tiek ziedoti, piemēram, 50 000 latu, radīsies jautājums, kāds ir šā ziedojuma mērķis," norāda A. Freimanis un piebilst, ka Latvijas sabiedrība, kura "uz politiku skatās kā uz diezgan cinisku nozari", diez vai ticēs, ka kāds ziedo milzu summas, lai palīdzētu nonākt pie varas politiskajam spēkam, kas sola, piemēram, ģimenēm labvēlīgu politiku. 
Pēc J. Ikstena domām, jāatceļ ierobežojums fizisku personu ziedojuma apmēram, bet jāievieš tāds, lai ziedot drīkstētu tikai no beidzamo trīs gadu laikā gūtajiem ienākumiem. "Lai nebūtu tā, ka trīs gados nopelna 12 000 un 10 000 no tiem ziedo. Skaidrs, ka par 2000 latu neviens trīs gadus neizdzīvos," shēmu, kā atklāt partiju patiesos finansētājus, raksturo politologs. 
***
Fizisko personu ziedojumi Saeimā pārstāvētajiem politiskajiem spēkiem:
Tautas partija
Laikā no 2002. gada 2. janvāra līdz 2005. gada 31. martam kopumā saziedoti 1 118 278,74 lati
Jaunais laiks 
Laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 26. maijam kopumā saziedoti 845 238,73 lati
Zaļo un zemnieku savienība
Laikā no 2002. gada 6. augusta līdz 2005. gada 14. februārim kopumā saziedoti 495 433,82 lati
PCTVL
Laikā no 2002. gada 28. februāra līdz 2005. gada 19. maijam kopumā saziedoti 293 969,50 latu
Latvijas Pirmā partijaLaikā no 2002. gada 17. jūlija līdz 2005. gada 15. aprīlim kopumā saziedoti 887 188,78 lati
Tēvzemei un Brīvībai/LNNK 
Laikā no 2002. gada 3. aprīļa līdz 2005. gada 3. maijam kopumā saziedoti 550 135,78 lati
Tautas saskaņas partija
Laikā no 2002. gada 2. augusta līdz 2005. gada 15. martam kopumā saziedoti 129 106,27 lati
Latvijas Sociālistiskā partija
Laikā no 2002. gada 2. aprīļa līdz 2005. gada 23. februārim kopumā saziedoti 12 794 lati Kas Kiršteinam aiz ādas?
Sallija Benfelde, Māris Zanders, Latvijas Avīze  06/06/07    Aizpagājušajā ceturtdienā, naktī pēc Saeimas plenārsēdes, Tautas partijas valde izslēdza no savām rindām 8. Saeimas deputātu un Ārlietu komisijas priekšsēdētāju Aleksandru Kiršteinu. Kā zināms, Kiršteins ar savām izpausmēm publiskajā telpā jau labu laiku ir pievērsis uzmanību — viņa politiskā nostāja aizvien vairāk tuvojas galēji labējiem uzskatiem un savos izteikumos viņš bieži vien balansē kā uz naža asmens. Savulaik Kiršteins saņēma ne mazumu pārmetumu par to, ka par savu palīdzi Ārlietu komisijā tika pieņēmis vienu no tā dēvētajām Gardas meitenēm — Lieni Apini. Toreiz Tautas partija īpaši nereaģēja uz šiem pārmetumiem, apgalvojot, ka Apines atrašanās amatā nenozīmējot partijas politiskā kursa maiņu, bet privātās sarunās partijas līdzbiedri smaidot sacīja, ka uz Kiršteina palīdzi nevajagot raudzīties kā uz nopietnu politisku izvēli, tās esot tikai divu cilvēku personīgās attiecības. Tiesa, laikam ritot, Aleksandra Kiršteina uzskati daudzos jautājumos tuvojās Lienes Apines pārstāvētajai Latviešu partijai, kas 8. Saeimas vēlēšanās saņēma 0,39% vēlētāju balsis Latvijā. Pēdējo mēnešu laikā neapmierinātība ar Ārlietu komisijas priekšsēdētāja publiskajiem izteikumiem pieauga, un neoficiāla informācija liecina, ka vēl pirms nesaprašanās starp Krieviju un Latviju robežlīguma jautājumā Kiršteina partijas biedrs Artis Pabriks tika lūdzis partijas un frakcijas vadītājam panākt Aleksandra Kiršteina atcelšanu no komisijas vadītāja amata, tomēr tas nenotika. Partijas vilcināšanās tika skaidrota ar tās interesi "piesavināties" tēvzemiešu visnacionālāk noskaņotos vēlētājus. 
Vadzis lūza pēc Kiršteina paziņojuma, kas aizvainoja ebrejus, un deputātam vajadzēja atvadīties no Tautas partijas biedra kartes. Iespējams, ka šā žurnāla numura iznākšanas dienā viņš vairs nebūs arī Ārlietu komisijas priekšsēdētājs. 
Vērts atgādināt, ka Aleksandrs Kiršteins pilda deputāta pienākumus jau kopš 5. Saeimas. Tajā viņš tika ievēlēts no LNNK saraksta, 6. Saeimā no LNNK un Zaļās partijas saraksta, bet 7. un 8. Saeimā Kiršteins tika ievēlēts no Tautas partijas saraksta. 
Pārskatot viņa darbību partijās, ir redzams, ka 1948. gadā dzimušais un ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni apbalvotais Aleksandrs Kiršteins vienmēr savā ziņā ir bijis nemiera cēlējs un viņa politiskā darbība abās partijās nav bijusi klusa un mierīga — to vienmēr pavadījuši lielāki vai mazāki skandāli. 
Vēl pirms Kiršteina izslēgšanas no Tautas partijas politikas aizkulisēs virmoja runas par to, ka viņš plāno dibināt radikāli labēju partiju. Izskanējušas arī runas, ka šīs partijas atbalstītājs būs viens no Latvijas Avīzes īpašniekiem — ilggadējais redaktors Voldemārs Krustiņš. Aleksandrs Kiršteins Nedēļai uz šo jautājumu pirms laiciņa atbildēja, ka jā — noteikti dibināšot jaunu partiju, bet pēc tam paskaidroja, ka tās ir galējas muļķības un viņš ir ironizējis. Viņaprāt, ir jāapvienojas tēvzemiešiem, tautpartijiešiem un Jaunā laika politiķiem, lai atkārtotu kādreizējos Latvijas ceļa sasniegumus, kad Saeimā tika iegūtas vairāk nekā 30 vietas. Lai nu kā, Kiršteina nodomus rādīs laiks, savukārt Voldemāra Krustiņa avīzes atbalsts jebkurai partijai varētu kļūt par nopietnu pamatu ceļā uz panākumiem nākamajās vēlēšanās. 
Koalīcija radīs priekšnoteikumus robežlīguma izvērtēšanai Satversmes tiesā 
Ināra Egle,  Diena  06/07/05    Koalīcijas padomē pirmdien akceptēto likumprojektu par Latvijas un Krievijas robežlīguma atbilstības izvērtēšanu Satversmes tiesā otrdien skatīs valdība. Ja tā speciāli šim gadījumam uzrakstīto likumprojektu atbalstīs, tad drīzumā tas tiks nodots izvērtēšanai Saeimā. Parlaments varētu projektu galīgajā lasījumā pieņemt jūlijā kādā no ārkārtas sesijām, pieļāva premjera pārstāvētās Tautas partijas frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš. Lai arī koalīcija piedāvātajā risinājumā ir vienota, citu valdības partiju pārstāvji neprognozē drīzu iznākumu un paredz arī debates Saeimā.
Uzsverot, ka šo robežlīguma jautājuma risinājuma ceļu sarunās ar partijām esot piedāvājusi Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga, J.Lagzdiņš norādīja, ka steigas likuma pieņemšanā nebūs, jo šī esot juridiski jūtīga situācija. Taču deputāti strādāšot vasarā. Latvijas Pirmās partijas frakcijas priekšsēža vietnieks Dzintars Jaundžeikars esot sapratis, ka likuma "izskatīšana nebūšot tik ātra", bet LPP nestāšoties ceļā tā pieņemšanai, lai arī savu nostāju tā neesot mainījusi — LPP uzskata, ka jāizvēlas risinājums, kas garantē robežlīguma parakstīšanu, pretējā gadījumā tas ir jānoliek malā, jo nevarot "visu vasaru tracināt cilvēkus ar diskusijām par šo jautājumu".
Projekts paredz, ka Satversmes tiesa (ST) izvērtē 1997.gada 7.augustā parafēto Latvijas un Krievijas robežlīguma projektu, kas tā gada decembrī akceptēts valdībā. Divdesmit dienu laikā no šā likuma spēkā stāšanās dienas valdība iesniedz ST pieteikumu par lietas ierosināšanu, par ko tiesa lemj divdesmit dienu laikā no pieteikuma saņemšanas. Tiesa piecu mēnešu laikā no lietas ierosināšanas dienas pieņem spriedumu, kurā nolemj, vai līguma projekts atbilst Satversmei un vai līguma projekts ar tam pievienoto deklarāciju atbilst Satversmei. Likumprojektā ir lietots apzīmējums "pievienotā deklarācija", lai arī iepriekš valdības pārstāvji bija uzsvēruši, ka deklarācija ir "nevis pievienotā, bet skaidrojošā". Premjera padomnieks Aigars Štokenbergs Dienai paskaidroja, ka tā ir filoloģiska nianse, taču pēc būtības uzdevums ir noskaidrot, vai līgums bez deklarācijas atbilst Satversmei, kā arī — vai līgums ar deklarāciju tai atbilst. Kā jau ziņots, bažas par līguma neatbilstību Satversmei ir saistītas ar to, ka tā 1.pantā teikts, ka faktiski noteiktā robeža atdala divas suverēnas teritorijas, atstājot Abreni Krievijas pusē. Tas dotu iespēju Krievijas pusei apstrīdēt Latvijas tiesisko kontinuitāti. Satversme nosaka Latvijas robežas un to izmaiņas iespējamas tikai, rīkojot referendumu.

Lauksaimnieki pārmet Vides ministrijai kūtrumu knišļu ierobežošanā
LETA  06/07/05     Vides ministrija izvairās no aktīvas darbības, lai palīdzētu ierobežot knišļu izplatību sešos austrumu rajonos, kur no kukaiņu kodieniem gājuši bojā vairāk nekā 500 mājlopu, un cer, ka problēma atrisināsies pati no sevis, - ministrijai bezdarbību pārmet lauksaimnieki.
Šādu viedokli aģentūrai LETA pauda Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes locekle Rita Sīle, komentējot no Vides ministrijas saņemto atbildes vēstuli. LOSP ministriju aicināja nodrošināt miglošanu knišļu uzbrukumu skartajos Latvijas rajonos.
Kā teikts Vides ministrijas vēstulē lauksaimniekiem, atsevišķu rajonu teritoriju miglošana ar insekticīdiem nav pieļaujama, jo šādā veidā iznīcinot knišļus, ies bojā arī vērtīgas kukaiņu sugas, kā arī tiks ietekmēti citi dzīvie organismi. Vides ministrijas rīcībā nav informācijas par tādu insekticīdu, kas selektīvi iedarbojas tikai uz konkrēto knišļu sugu.
Lietojot insekticīdus, jāņem vērā arī teritoriju atrašanās vieta, jāievēro ierobežojumi ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu lietošanā virszemes ūdens objektu aizsargjoslās, norādījusi ministrija. Tā vienlaikus atzīst, ka nav skaidrs, cik lielā mērā teritoriju miglošana patlaban ir aktuāla, jo mājlopu krišana jau lielā mērā ir novērsta ar citām darbībām.
Vides ministrijas pārstāvji uzskata, ka knišļu apkarošanai un ganāmpulku saglabāšanai ir jāņem vērā Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) ieteikumi par repelentu lietošanu knišļu atbaidīšanai un veterinārārstu padomi, kā rīkoties, lai dzīvniekus pasargātu no knišļu kodumiem.
"Vides ministrijas reakcijai, sākoties knišļu problēmai, bija jāseko nekavējoties," uzskata LOSP pārstāve, vienlaikus paužot nožēlu, ka vērtīgo kukaiņu sugu saglabāšana bijusi svarīgāka nekā Latvijas lauku mazo un nabadzīgo ģimeņu labklājība.
Pēc Sīles teiktā, iemesls, kādēļ kritušo lopu skaits patlaban ir samazinājies, ir ne tikai lauksaimnieku informētības uzlabošanās, ko panācis PVD, bet arī vēsais un lietainais laiks, kas kavē knišļu aktivitāti. Jau iepriekš gan no Latgales lauksaimniekiem, gan PVD speciālistiem ir izskanējušas bažas, ka, iestājoties siltākam laikam, knišļu uzbrukumi lopiem var pastiprināties, radot atkārtotas problēmas ne tikai Latgales un Vidzemes, bet arī Kurzemes lopkopējiem.
"Situācija ir kā ar zemestrīcēm - pēc pirmā grūdiena nāk pēcgrūdieni. Šobrīd problēmas apjoms ir samazinājies, laiku varētu izmantot, lai savlaicīgi sagatavotos vai novērstu nākamo situācijas pasliktinājumu, taču ir bažas, ka tas nenotiek," sacīja LOSP pārstāve.
LETA jau ziņoja, ka kopš aizpagājušās nedēļas beigām no knišļu kodieniem sešu Latvijas austrumu rajonu saimniecībās ir nobeigušies 510 mājlopi. Starp bojā gājušajiem dzīvniekiem ir 493 govis, 12 zirgi, četras aitas un cūka.
Visvairāk dzīvnieku gājuši bojā Krāslavas rajonā - kopumā 213 mājlopi. Starp tiem ir 201 govs, septiņi zirgi, četras aitas un cūka. Seko Preiļu rajons, kur gājuši bojā 192 dzīvnieki - 189 govis un trīs zirgi. Madonas rajonā bojā gājušas 44 govis un zirgs, Jēkabpils rajonā ir gājis bojā viens zirgs, kā arī 41 govs. Mazāk govju - kopumā 17 - knišļu uzbrukumos gājušas bojā Daugavpils rajonā un Aizkraukles rajonā, kur nobeigusies viena govs.
Knišļi minētajos rajonos šogad ir izplatījušies saistībā ar vēlo pavasari un Latvijā iepriekš valdošo karsto laiku, turklāt to vairošanos veicina mitrums, kas Latgalē vērojams pēc spēcīgajām lietavām un plūdiem. Knišļi aktivizējas dienas pievakarē. 

Izeju no robežlīguma strupceļa prasa Satversmes tiesai
Agnese Margēviča,  NRA  06/08/05    Cenšoties rast skaidrību, kā tiesiski izkļūt no strupceļā nonākušās robežlīguma problēmas, valdība vakar virzīja izskatīšanai Saeimā īpaša likuma projektu, kas noteic, ka Satversmes tiesai (ST) jāizskata gan vēl neparakstītā robežlīguma atbilstība Satversmei, gan tā atbilstība Satversmei, ja tiek pievienota valdības vienpusējā deklarācija. 
Premjers Aigars Kalvītis vakar paudis cerību, ka Saeima jau nākamceturtdien, 16. jūnijā, varētu nodot likumprojektu izskatīšanai komisijās. Ārlietu ministrs Artis Pabriks vakar Neatkarīgajai nevarēja atbildēt, kādi politiski soļi varētu sekot konkrēta ST sprieduma gadījumā. Ministrs nesolīja atsaukt vienpusējo deklarāciju, ja ST lems, ka līgums atbilst Satversmei arī bez tās. Gadījumā, ja ST lemšot, ka konstitucionāla pretruna ir un tās risinājumu sniedz deklarācija, saglabāsies esošais strupceļš. A. Pabriks atzina, ka šādā gadījumā no ST gaidīs juridisku padomu, kā tiesiski panākt robežlīguma parakstīšanu. 
ST priekšsēdētājs Aivars Endziņš iepriekš, kad valdībā vēl tikai dzima ideja par šo īpašo likumu, pauda bažas par paša šā likuma antikonstitucionālo raksturu. "Visticamākais, ka īpašais likums, ja to pieņems, būs antikonstitucionāls," prognozēja A. Endziņš, kurš vakar no komentāriem atturējās, jo vēl nebija iepazinies ar likumprojekta tekstu. Iepriekš viņš sprieda, ka valdība ar šā īpašā likuma palīdzību pēc būtības prasīšot ST konsultāciju par līguma projektu, nevis par valdības jau parakstītu līgumu, tādējādi uz tiesas pleciem uzliekot izpildvaras funkciju, kas ir pretrunā ar Satversmē deklarēto varas dalīšanas principu. Tam nepiekrīt ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP), sakot, ka "šajā konkrētajā gadījumā šīs funkcijas netiek pārkāptas – par juridisku jautājumu, par tiesisku jautājumu atbildīga ir tiesu vara". Ārlietu ministrs apgalvo, ka tā neesot atbildības novelšana no izpildvaras uz tiesu varas pleciem.
"Atbildība šā vai tā ir valdībai. Es nedomāju, ka šeit var būt runa par kaut kādas politiskās atbildības novelšanu vai uzvelšanu, jautājums ir juridisks, nevis politisks. Politiski lēmumi var tikt pieņemti un tiks pieņemti, tikai balstoties uz juridiski korektu analīzi," skaidro A. Pabriks. Lai gan likumprojektā iekļauta norma, saskaņā ar kuru tas zaudē spēku līdz ar brīdi, kad ST pieņem lēmumu šajā konkrētajā lietā, Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes pasniedzēja Anita Rodiņa uzskata, ka īpašais likums ieviesīs "sliktu praksi", jo turpmāk nekas nekavēšot pieņemt kārtējo īpašo likumu. "Valdība baidās pieņemt lēmumu un grib, lai to dara Satversmes tiesa, lai tad varētu teikt, ka atbildīga par izvēlēto risinājumu ir tiesa. Tā ir tiesu varas iejaukšana politikā," spriež A. Rodiņa. A. Endziņš prognozēja, ka problēma arī varētu rasties, kad kāds ST vērstos ar pieteikumu izvērtēt jau parakstīto robežlīgumu, jo tad ST būtu jāvērtē līgums, kas tapis pēc pašas atzinuma, un tas neesot pieļaujams. 
Ārlietu ministrs skaidro, ka, virzot robežlīguma projekta izvērtēšanu ST, valdības mērķis esot "beigu beigās pārtraukt spekulācijas par robežlīgumu". "Dubults neplīst," teic A. Pabriks, atgādinādams, ka līdz šim valdības rīcībā esošie juristu atzinumi "vairāk vai mazāk norāda, ka bez šādas deklarācijas robežlīgums ir pretrunā [ar Satversmi]". Ja ST, apstiprinot valdības iepriekš pausto nostāju, lemtu, ka robežlīguma projekts ir pretrunā ar Satversmi, un šī pretruna tiek atrisināta ar skaidrojošās deklarācijas palīdzību, saglabātos esošais strupceļš, kad Krievija atsakās parakstīt robežlīgumu, kamēr nav atsaukta deklarācija, bet Latvijas valdība atsakās to atsaukt, aizbildinoties ar tiesiskiem iemesliem. Taujāts par izeju no šādas iespējas, A. Pabriks norādīja: "Tad ir jautājums, kādā veidā mēs varam nākt pie risinājuma, lai parakstītu šo robežlīgumu, un es pieļauju, ka Satversmes tiesa varētu dot kaut kādu vērtējumu, kādā veidā juridiski mēs varam noslēgt šo robežlīgumu, – kas būs tas veids."
Uz jautājumu, vai valdība atsauks vienpusējo deklarāciju, ja ST lems, ka robežlīguma projekts nav pretrunā ar Satversmi, A. Pabriks mudināja vispirms sagaidīt ST atzinumu. "Protams, mums ir politisks uzstādījums, ka mums šis līgums ir jāparaksta, bet atšķirībā no citiem oponentu viedokļiem mans uzstādījums ir bijis, ka tam jābūt juridiski korekti," izteicās ārlietu ministrs.
Privatizācijas likums rāda domstarpības valdībā
Bens Latkovskis,  NRA  06/08/05    Privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likums visticamāk tomēr neizraisīs valdības krīzi
Lai gan pirmdienas vakarā partijas Jaunais laiks frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis nāca klajā ar visai asu paziņojumu par domstarpībām ar Tautas partiju attiecībā uz privatizācijas jumta likumprojektu, vakar izskatījās, ka iespējamā valdības krīze ir novērsta. Vēl vakar no rīta pirms Saeimas tautsaimniecības komisijas sēdes kuluāros pat izskanēja runas, ka valdība varētu krist, ja Jaunais laiks turpinās ieņemt ļoti striktu pozīciju, bet pēc sēdes beigām deputāti atzina, ka valdības krišana ir atlikta. Likumprojekts tiks virzīts uz Saeimu nākamceturtdien, taču pirmdien to paredzēts apspriest Koalīcijas padomes sēdē.
Ja līdz vakardienai galvenās domstarpības starp partijām bija par kārtību, kādā būtu nosakāma valstij piederoša zemesgabala cena, ja privatizācijas ierosinājums par to ir iesniegts pirms jaunā likuma spēkā stāšanās, tad tagad šis jautājums ir vispār noņemts no darba kārtības, jo komisijā deputāti nobalsoja par esošās kārtības saglabāšanu. Tas nozīmē, ka arī tie privatizētgribētāji, kuri bija iesnieguši privatizācijas pieteikumus, sākot no 1997. gada, un kuru pieteikumi dažādu iemeslu dēļ līdz šim nebija izskatīti, tagad par privatizējamo zemi maksās pēc tās tirgus vērtības.
Šo nostāju asi kritizēja Ministru prezidenta Aigara Kalvīša padomnieks un ilggadējais Privatizācijas aģentūras juridiskais direktors Viktors Šadinovs. Viņš uzskata, ka tādējādi tiek pārkāpts tiesiskās pēctecības princips, jo cilvēki nav vainīgi, ka privatizācijas pieteikumi nav izskatīti ierēdņu neizdarības vai politisku uzstādījumu dēļ. Pēc V. Šadinova teiktā, Einara Repšes valdības laikā tika pieņemti Ministru kabineta noteikumi, kas faktiski pārtrauca privatizācijas procesu līdz jauna likuma izstrādāšanai. "Tagad pēc diviem gadiem šis jaunais likums beidzot ir izstrādāts, taču tas paredz jau pavisam citus noteikumus, nekā tie bija pirms 2003. gada 21. augusta. Tas nozīmē, ka spēles noteikumi mainīti faktiski ar atpakaļejošu spēku. Es nebrīnīšos, ja tagad sāksies tiesu darbi, jo valsts nevar likt cilvēkam privatizēt zemi pēc citiem noteikumiem, nekā tie bija privatizācijas pieteikuma iesniegšanas brīdī," brīdina V. Šadinovs. Viņa viedokli atbalstīja Tautas partijas deputāti.
Tikai pavisam nesen Tautsaimniecības komisijā ievēlētais un vakar pirmo reizi tās darbā piedalījies K. Šadurskis brīdināja deputātus, ka, balsojot par Tautas partijas priekšlikumu, valsts budžetam garām ietu četrdesmit miljoni latu. Viņam ne bez ironijas iebilda deputāts Mihails Pietkevičs. "Šadurska kungs, jūs te kārtējo reizi bārstāt skaitļus, par kuru pamatotību jūs nevarat minēt nevienu argumentu. Es tikpat labi varētu apgalvot, ka, noraidot mūsu priekšlikumu, valsts zaudēs 16 miljonus," sacīja M. Pietkēvičs. 
Cits jautājums, par kuru izvērsās diskusija, bija par privatizācijas sertifikātu izmantošanu kompensācijas sertifikātu vietā. Šāda sertifikātu maiņa gan nav paredzēta, privatizējot zemi Rīgā un Jūrmalā. Šā priekšlikuma jēga ir tāda, ka kompensācijas sertifikātu pietrūks, tāpēc zemes privatizēšanai varētu izmantot arī parastos sertifikātus noteiktā proporcijā. Komisija apstiprināja darba grupas priekšlikumu, kurš atļauj valdībai pieņemt lēmumu – kompensācijas sertifikātu vietā kā maksāšanas līdzekli izmantot parastos sertifikātus, ja kopējais neizmantoto īpašuma kompensācijas sertifikātu skaits ilgāk nekā trīs mēnešus ir mazāks par trijiem procentiem no kopējā piešķirto kompensācijas sertifikātu skaita. Tad, ņemot vērā sertifikātu tirgus cenas, valdība noteiktu, kāda ir šīs sertifikātu maiņas attiecība. Pašlaik tirgū vēl ir aptuveni 10 procenti šo sertifikātu. Lai arī Jaunā laika deputāti komisijā nobalsoja par šo priekšlikumu, K. Šadurskis jau paziņoja, ka plenārsēdē balsos pret. Tas nozīmē, ka pirmdien Koalīcijas padomē izvērtīsies ļoti smaga diskusija, jo Jaunais laiks jau pasludinājis, ka piekāpties nedomā, savukārt premjera padomnieks ekonomiskajos jautājumos Aigars Štokenbergs Neatkarīgajai norādīja, ka privatizācijas pabeigšana ir viens no svarīgākajiem Aigara Kalvīša valdības solījumiem, uzsākot darbu.
Maijā pieaug JL, ZZS un LPP popularitāte, atbalstītāju loks sarucis TP un PCTVL
LETA  06/08/05    Maijā, salīdzinot ar aprīli, pieaugusi partijas "Jaunais laiks" (JL), Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) un Latvijas Pirmās partijas (LPP) popularitāte, savukārt atbalstītāju loks sarucis Tautas partijai (TP) un politisko organizāciju apvienībai "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL), liecina "Latvijas faktu" veiktā aptauja.JL joprojām ir vispopulārākā partija - ja maijā notiktu Saeimas vēlēšanas, to būtu gatavi atbalstīt 16,6% pilsoņu jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī. 
Otrā populārākā partija ir TP. Ja maijā notiktu parlamenta vēlēšanas, par to balsotu 8,9% pilsoņu, kas ir par 2,6 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī. 
ZZS atbalsta 7,5% vēlētāju, kas ir par 0,9 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, savukārt PCTVL vēlētāju loks samazinājies no 9,4% pilsoņu aprīlī līdz 7,3% maijā. 
Apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK atbalsta 7,2% pilsoņu, kas ir tikpat daudz, cik aprīlī, savukārt LPP vēlētāju loks mēneša laikā pieaudzis par 1,3 procentpunktiem līdz 4% pilsoņu. 
Ja maijā notiktu Saeimas vēlēšanas, par Tautas saskaņas partiju būtu gatavi balsot 3,6% pilsoņu, kas ir par 0,7 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī, par partiju "Latvijas ceļš" - 3,4% jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju - 3,1% jeb par 0,8 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī. 
Par politisko apvienību "Dzimtene" balsotu 2,7% pilsoņu jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par partiju "Jaunais centrs" - 1,4% jeb par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par Darba partiju - 0,8% jeb par 0,3 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī, par Sociāldemokrātu savienību - 0,5% jeb par 0,1 procentpunktu vairāk nekā aprīlī, par partiju "Latvijas kalve" - 0,4% jeb par 0,3 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par Konservatīvo partiju - 0,3% jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī. 
Par kādu citu partiju būtu gatavi balsot 0,4% pilsoņu, bet 24% neesot izlēmuši, kuru politisko spēku atbalstīt. Neizlēmušo skaits, salīdzinot ar aprīli, pieaudzis par 4,6 procentpunktiem. 
8% pilsoņu atzinuši, ka parlamenta vēlēšanās nepiedalītos. 
Aptauja veikta no 16. līdz 26. maijam, izvaicājot 1007 Latvijas pastāvīgos iedzīvotājus. 
Kalvītis vēl cer samierināt kašķīgo koalīciju
Agnese Margēviča,  NRA  06/09/05    Jau ierasto valdošās koalīcijas pārstāvju savstarpējās ķildas vakar noritēja nepieredzēti spraigi, nopietnāk kā jebkad raisot jautājumu, cik ilgi vēl pastāvēs Aigara Kalvīša (TP) valdība. 
Savstarpēju apvainojumu virteni šai valdībai tradicionāli aizsāka Jaunais laiks, kas šoreiz izteica neuzticību iekšlietu ministram Ērikam Jēkabsonam (LPP), kā arī veltīja smagus pārmetumus kultūras ministrei Helēnai Demakovai (TP), kura nepalika atbildi parādā, uzbrūkot ekonomikas ministram Krišjānim Kariņam (JL).
Premjers A. Kalvītis ar sava preses sekretāra Arno Pjatkina starpniecību Neatkarīgajai darīja zināmu, ka nešaubās par valdības koalīcijas stabilitāti un jautājums par valdības koalīcijas krīzi pat neesot dienaskārtībā. Premjers esot pārliecināts, ka visus konfliktus iespējams novērst. Attiecībā uz JL Saeimas frakcijas vakardienas aicinājumu premjeram izvērtēt iekšlietu ministra Ē. Jēkabsona (LPP) atbilstību ieņemamajam amatam, jo ministrs pieķerts publiskos melos, A. Kalvītis norādīja, ka nākamnedēļ aicinās pie sevis gan JL, gan LPP, lai "novērstu kārtējo rīvēšanos partiju starpā". 
Neatkarīgā jau rakstīja, ka Ē. Jēkabsons, iepriekš noliedzis savu tikšanos ar krievu oligarhu Borisu Berezovski šā gada 25. februārī, pirms nedēļas to pēkšņi atzina. Nepatiesību viņš iepriekš teicis, izjuzdams "nežēlīgu spiedienu ne tikai no Krievijas, bet arī no Krievijas ietekmē nonākušajām Latvijas amatpersonām". Tādēļ JL nu aicina premjeru iepazīties ar informāciju, kas ir Ē. Jēkabsona rīcībā saistībā ar viņa izteikumiem par spiedienu. JL Saeimas frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis izteicās, ka premjeram ir divi veidi, kā risināt radušos situāciju, – izteikt neuzticību Ē. Jēkabsonam vai atstāt viņu šajā amatā, uzņemoties pilnu atbildību par viņa tālāko darbību, ziņo LETA. JL nevarot uzņemties solidāru atbildību par iekšlietu ministra darbu, jo uzskata, ka viņš ir nepiemērots šim amatam. 
JL Saeimas deputāts Edgars Jaunups ir pārliecināts, ka Ē. Jēkabsons melojis gan par to, ka nav ticies ar Berezovski, gan par to, ka saņēmis spiedienu, jo ministrs nav paskaidrojis, kas bija spiediena izdarītāji. 
Pats iekšlietu ministrs ar sava palīga Krista Leiškalna starpniecību vakar izteicās, ka "Jaunups balstās uz fragmentāru presē izskanējušu informāciju par tikšanos un tās apstākļiem, un šādi paziņojumi izskatās pēc lēta populisma, nevis konstruktīva koalīcijas partneru dialoga". LPP valdes priekšsēdētājs Juris Radzevičs aģentūrai LETA izteicies, ka līdz šim JL citiem koalīcijas partneriem paustie pārmetumi izrādījušies tikai "tukšas frāzes" un JL vēršanās pret Ē. Jēkabsonu neietekmēšot koalīcijas stabilitāti. LPP pilnībā atbalstot savu ministru. 
Vēl agrāk, trešdien, JL izplatīja pret kultūras ministri Helēnu Demakovu (TP) vērstu paziņojumu, kurā viņu aicināja "beidzot pievērsties patieso neskaitāmo kultūras nozares problēmu risināšanai". JL pieprasīja ministrei nekavējoties risināt Valsts akadēmiskā kora Latvija finansiālās problēmas un nepieļaut kora mākslinieciskā vadītāja Māra Sirmā atkāpšanos no amata, protestējot pret koristu zemo atalgojumu. "Šādā brīdī kā izsmiekls vērtējams Kultūras ministrijas lēmums izveidot aģentūru Jaunie trīs brāļi, kuras uzturēšanas izmaksas vien četros gados sasniegs 5 miljonus latu, algojot aģentūras darbiniekus ar Latvijas darba tirgū neadekvātu mēnešalgu pat virs 4000 latiem mēnesī," pārmeta JL. 
Par atbildi šim pārmetumam H. Demakova apsolīja doties uz Valsts kasi, lai izpētītu JL pārziņā esošo valsts aģentūru reālās izmaksas. Kultūras ministrei esot pamats domāt, ka valsts līdzekļi šajās aģentūras tiekot izmantoti nelietderīgi, un šo naudu daudz lietderīgāk būtu novirzīt kultūras darbinieku algām. Savukārt JL pārstāvja ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa finanšu nolaidības dēļ festivāla Pārsteidzošā Latvija projekta Runājošie akmeņi uzraudzībā valstij draudot nopietni zaudējumi. "Tā vietā, lai meklētu risinājumu situācijai, ministre kļuva emocionāla," šos H. Demakovas pārmetumus aģentūrai LETA komentējis K. Kariņš. Pārmetumi par neizdarību esot nevietā.
Publiska ķildošanās un savstarpēji apvainojumi starp koalīcijas partijām bija vērojami arī iepriekš, un divās no skaļākajām reizēm konflikti izcēlās, kad JL pārstāvji apvainoja kādu koalīcijas partneri negodprātīgā rīcībā vai nodomos. Piemēram, šā gada martā izvērsās ķildošanās starp JL un LPP pārstāvjiem tieslietu ministri Solvitu Āboltiņu un bērnu un ģimenes lietu ministru Ainaru Baštiku. Viss sākās ar S. Āboltiņas publiski izteiktiem minējumiem, ka A. Baštiks ir personiski ieinteresēts adopcijas lietās un, būdams baptists, sekmējot bērnu nonākšanu tieši šai ticībai piederošās ārzemnieku ģimenēs. Maijā, kad S. Āboltiņa izteica minējumus par tiesnešu korupciju un attiecināja to uz Rīgas apgabaltiesas tiesnešiem, tieslietu ministre izpelnījās premjera A. Kalvīša aizrādījumu gan par šiem, gan par A. Baštikam iepriekš mērķētajiem izteikumiem. 
Aprīlī atklātas domstarpības radās starp JL un TP, kad JL iebilda pret ieceri jaunajā Kriminālprocesa likumā iekļaut normu, kura paredz atļaut Augstākās tiesas senātā pārsūdzēt ģenerālprokurora lēmumu personām, kuru tiesības vai intereses ar konkrēto lēmumu ir aizskartas. JL publiski izteica aizdomas, ka TP, kas aizstāvēja šo normu, tādējādi vēršas pret ģenerālprokuroru Jāni Maizīti un varētu aizkavēties "lielo lietu" izskatīšana.
Prokuratūra nespēj paskaidrot savus pieņēmumus
Viesturs Radovičs,  NRA  06/09/05    Ģenerālprokuratūra, kas zaudēja tiesā, kurā Ventspils mērs Aivars Lembergs lūdza atsaukt par nepatiesu uzskatīto tiesiskās palīdzības lūgumu Šveicei, nevar paskaidrot, ko nozīmē izteikumi par tiesas pilnvaru pārsniegšanu, lemjot tiesībsargiem nelabvēlīgu spriedumu. Prokuratūra vēl nav sākusi gatavot sūdzību par Rīgas Centra rajona tiesas spriedumu, kas lika atcelt tiesiskās palīdzības lūgumu Šveicei. Tas tiks darīts pēc 15. jūnija, kad tiesa sagatavos pilnu, motivētu spriedumu, sacīja Ģenerālprokuratūras preses sekretārs Andrejs Vasks. 
Prokuratūra arī neatklāj, vai jau ir informējusi Šveices kolēģus par palīdzības lūguma atcelšanu, tādējādi norādot, ka viss viņu paveiktais var izrādīties nevajadzīgs.
A. Lemberga advokātam Viktoram Skudram nav saprotami prokuratūras pārstāvju apgalvojumi, ka tiesa lietā izgājusi ārpus prasījuma robežām: "Mūsu prasība bija atsaukt dokumentā, kas nosaukts par Tiesiskās palīdzības lūgumu, un laikrakstā Diena publicētās nepatiesās ziņas. Šo prasību zemākās instances tiesa arī apstiprināja. Tiesiskās palīdzības lūgumu var sūtīt tikai krimināllietas ietvaros, bet prokuratūrā šādas lietas nav. Būtībā prokuratūra, sūtot uz Šveici šādu vēstuli, apmānīja vietējo prokuroru, kurš nozīmēja dažādus piespiedu līdzekļus, piemēram, pratināšanu, kas iespējama tikai krimināllietas ietvaros. Jāuzsver, ka šis nav pirmais tā sauktais tiesiskās palīdzības lūgums, kas sūtīts uz Šveici. Iepriekšējos Šveices tiesībsargi noraidīja tieši tā iemesla dēļ, ka tie nav sūtīti krimināllietas ietvaros."
Advokāts Šveices prokuratūrai nav ziņojis, ka Latvijā pirmajā instancē bijis A. Lembergam labvēlīgs spriedums, un viņam nav ziņu, ka citi prasītāja pārstāvji būtu to darījuši. Ja prokuratūra spriedumu pārsūdzēs, lietu vēlreiz pēc būtības skatīs apgabaltiesā.
Augstākās tiesas (AT) priekšsēdētāja palīdze Anita Kehre Neatkarīgo informēja, ka pašlaik spēkā esošais Civilprocesa likuma 192. pants tiesām aizliedz civillietās iziet ārpus prasījuma un liek taisīt spriedumu tikai par prasībā noteikto prasības priekšmetu un uz prasībā norādītā pamata. To, vai šajā gadījumā likums pārkāpts, ne viņa, ne AT priekšsēdētājs Andris Guļāns nevēlējās komentēt, līdz lieta nav nonākusi līdz Augstākajai tiesai. 
Neatkarīgā jau rakstīja, ka Rīgas Centra rajona tiesa 1. jūnijā apmierināja A. Lemberga prasību pret Ģenerālprokuratūru par goda un cieņas aizskaršanu, tādējādi faktiski atceļot tiesiskās palīdzības lūgumu Šveicei. Tiesa uzlika par pienākumu Ģenerālprokuratūrai "atsaukt un apmainīt" laikrakstā Diena 2004. gada 13. janvārī publicēto dokumentu ar nosaukumu Tiesiskās palīdzības lūgums Šveicei, kas ietver patiesībai neatbilstošas, A. Lemberga godu un cieņu aizskarošas ziņas. Šī publikācija tikusi veidota uz Ģenerālprokuratūras 2003. gada 10. novembra dokumenta pamata. 
Atbildētāju pārstāve prokurore Gunda Kaparšmite pēc sprieduma pasludināšanas atzina, ka Šveices tiesībsargi būtu tagad jāinformē, ka šis spriedums vēl nav stājies spēkā un pagaidām nav prokuratūrai saistošs. "Ja arī augstākā tiesu instance spriedīs par labu A. Lembergam, tiesiskās palīdzības lūgumam zūd pati jēga. Tas, kas mums bija jānoskaidro pirmstiesas izmeklēšanā, tagad ar tiesas spriedumu ir atcelts. Es uzskatu, ka tiesnese, lemjot šādu spriedumu, ir izgājusi ārpus prasījuma robežām, jo [A. Lemberga] prasības priekšmets nebija apstrīdēt tiesiskās palīdzības lūgumu," uzsvēra G. Kaparšmite.
Jaunais laiks prasīs atbildību par iekšlietām no premjera, ja Jēkabsons paliks amatā 
Ināra Egle ,  Diena  06/09/05    Koalīcijas lielākās frakcijas Jaunā laika jau agrākā prakse cīnīties ar partneriem, publiskos paziņojumos norādot uz viņu neizdarībām, trešdien sasniedza kulmināciju. JL prasīja premjeram Aigaram Kalvītim (TP) izvērtēt iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) atbilstību amatam par neierašanos uz Nacionālās drošības komisijas sēdi, lai sniegtu paskaidrojumus par tikšanos ar oligarhu Borisu Berezovski. Premjers plānojis uzaicināt uz sarunu JL līderi Einaru Repši un Ē.Jēkabsonu, lai uzklausītu abu viedokli un censtos nesaskaņas nogludināt, Dienai sacīja premjera preses sekretārs Arno Pjatkins.
"Runa nav par partiju nesaskaņām, bet gan par to, ka JL nevar uzticēties iekšlietu ministram, un, ja premjers uzskatīs, ka Jēkabsona kungs var turpināt darbu, JL jebkādu atbildību par iekšlietu sektorā notiekošo prasīs no premjera," Dienai sacīja JL deputāts Edgars Jaunups. Koalīcijas līgums paredz partiju solidāru atbildību par valdības darbu. E.Jaunupa bažas saistītas ar iekšlietu ministra izteikumiem pēc tikšanās ar B.Berezovski, kas sākotnēji tikusi noliegta, par spiedienu uz ministru, nenorādot, kas to ir izdarījis. 
E.Jaunups uzskata, ka Ē.Jēkabsons melojis, jo esot izskanējušas neoficiālas ziņas, ka ministram nemaz neesot šādas informācijas.
Iekšlietu ministra padomnieks un LPP valdes priekšsēdis Juris Radzevičs Dienai sacīja, ka ministrs nebija saņēmis oficiālu uzaicinājumu ierasties uz sēdi, taču no sarunas ar komisijas deputātiem viņš necentīšoties izvairīties un ieradīsies nākamajā sēdē, ja deputāti to vēlēsies. J.Radzevičs arī uzskata, ka veids, kādā koalīcijas partneri ir reaģējuši uz šo situāciju, nav bijis koleģiāls. "Taču — tāpat kā mēs neko nevaram izmainīt, kad ārā līst lietus, tāpat laikam nav izmaināms JL uzvedības stils. Nebūs Jēkabsons, būs Baštiks, vai Šlesers," sacīja J.Radzevičs. 
Viņa partijas biedrs Dzintars Jaundžeikars atgādināja, ka savulaik arī JL līderis E.Repše nav ieradies uz komisijas sēdi, uz ko nav sekojusi tāda partneru reakcija. Dz.Jaundžeikaram rodoties iespaids, ka šādi JL mēģinot novērst uzmanību no LPP labajiem darbiem iekšlietu sektorā, piemēram, bargāku sodu paredzēšanas iereibušiem autovadītājiem. JL populistiskie gājieni var radīt valdības nestabilitāti, uzskata LPP pārstāvis.

Valdība, iespējams, nolēmusi necīnīties par simtiem miljonu ES naudas DELFI  06/09/05    Latvijas nacionālā pozīcija nākamajai ES finanšu perspektīvai 2007. – 2013.gadam jeb nākamajam ES budžetam, iespējams, ir pārāk “mīksta”, atsakoties no cīņas par vairākiem simtiem miljonu eiro, “Delfi” portālam apliecināja vairāki avoti. Savukārt valdības lēmums par Latvijas nostāju ir slepens. 
Pirms nākamnedēļ paredzētās Eiropas ministru padomes izšķiršanās, kā tiks dalīti ES atbalsta fondi nākamo sešu gadu laikā, valdībā pieņemtā Latvijas nacionālā pozīcija neesot pietiekami uzstājīga, turklāt līdzekļu sadalījums, kādu to pašlaik plāno ES birokrāti, nav par labu Latvijas lauksaimniekiem, kuriem nākotnē varētu atvēlēt pat mazāk līdzekļu, nekā 2004.gadā. Šādas bažas portālam “Delfi” pauda Latvijas pārstāvji Eiropas Parlamentā Valdis Dombrovskis un Roberts Zīle. 
Luksemburgas prezidentūra piedāvā noteikt atbalsta finansējuma “griestus” – 4% apjomā no Iekšzemes kopprodukta (IKP). Atbildīgās amatpersonas šonedēļ ES finanšu perspektīvai veltītājā preses konferencē uzsvēra, ka tas Latvijai ir ļoti izdevīgi, ja vien izdosies panākt jaunāko statistikas datu izmantošanu, aprēķinot šos 4%. Latvijas ekonomikas straujā izaugsme ļauj cerēt, ka summa līdz 2013.gadam būtiski palielināsies. Turklāt šobrīd Latvija saņem tikai aptuveni 3,2% no IKP. 
Gan Dombrovskis, gan Zīle atzīst, ka absolūtajos skaitļos Latvija tiešām saņems lielāku finansējumu, nekā tas bija līdz šim, taču paziņojums par 4% “griestu” izdevīgumu un līdz ar to piekrišana šim punktam rada neizpratni, kāpēc valdība negrasās cīnīties par elastīgākiem noteikumiem, kas ļautu saņemt vairāk naudas – pēc Dombrovska teikta tie būtu “mērojami simtos miljonos eiro”. 
“Luksemburgas prezidentūras priekšlikums pats par sevi ir izdevīgs un sešu gadu laikā tas nesīs Latvijai ievērojamas summas, taču, ja mēs piekritīsim 4% un noņemsim savu iepriekšējo nostāju no dienas kārtības, bet pēkšņi Luksemburgas priekšlikums tiks noraidīts, mūsu intereses neviens cits neaizstāvēs, jo lielās valstis šobrīd cīnās par citiem jautājumiem,” klāstīja Dombrvskis. 
Slepenība rada jautājumus 
Abi parlamentārieši norāda, ka arī pozīcijas turēšana noslēpumā izraisa neizpratni un rada vairākus jautājumus. “Iepriekš šādām pozīcijām nebija noslēpuma statusa,” atzīmē Zīle, “tā ir “ceļamaize” ministram uz sanāksmi, kur noteiktas maksimālās prasības. Noslēpumā var būt “sarkanā līnija” – cik tālu valsts var atkāpties”. 
Atzīstot, ka Latvijas “svars” ES nav tas lielākais, EP deputāti tomēr uzsver, ka, turpinot cīņu, Latvija varētu panākt izdevīgākos noteikumus. “Pateicoties tam, ka mēs iepriekš cīnījāmies pret 4% barjeru, izdevās panākt kompromisu un Luksemburgas prezidentūra piedāvā jaunu aprēķinu metodiku, izmantojot jaunākus datus, kas ļaus Latvijai iegūt papildus līdzekļus,” savu neizpratni par “pāragru atkāpšanos” skaidro Dombrovskis. 
“Mums jāturpina aizstāvēt savas intereses sarunās, jo pretējā gadījumā nākotnē par mums teiks – “a, tā ir tā tur zeme, nu gan jau viņi visam piekritīs,” saka Zīle. 
Dombrvskis sarunā ar portālu “Delfi” norādīja, ka līdz šim no 2003.gada veidotā Latvijas nacionālā pozīcija bija pret 4% “griestu” noteikšanu. “Mēs pārliecinājām arī kolēģus no Lietuvas un Igaunijas, par nepieciešamību cīnīties pret šādu ierobežojumu un nabadzīgākajām ES dalībvalstīm noteikt elastīgāku pieeju,” stāstīja Dombrovskis, piebilstot, ka viņš ir “nepatīkami pārsteigts par šādu nostājas maiņu pāris nedēļas pirms ministru sanāksmes”. 
Dombrovskis arī atzīmēja, ka neviena no citām valstīm nav paziņojusi par gatavību piekāpties. Viņaprāt Latvija varētu cīnīties par izņēmuma stāvokļa noteikšanu, saņemot vairāk par 4% no IKP. 
Iepriekšējā Latvijas pozīcija – principiāla 
Pērn akceptētā pozīcijā bija teikts, ka “kontekstā ar 4% griestiem šis jautājums Latvijai rada būtiskas problēmas, jo no solidaritātes viedokļa nebūs izprotama situācija, ka jaunajās dalībvalstīs atbalsta līmenis uz vienu iedzīvotāju būs zemāks nekā kohēzijas politikas atbalstu saņemošajos veco dalībvalstu reģionos. 4% slieksnis nav ekonomiski pamatots kā maksimālais apjoms, ko valsts var apgūt. Šajā kontekstā Latvija neatbalsta arī lauku attīstības pasākumu finansējuma un jauno kaimiņu instrumenta finansējuma iekļaušanu 4% griestu aprēķināšanā”. 
Tai pašā laikā iepriekšējā pozīcijā tika atzīmēts, ka “no vecajām dalībvalstīm panākt sapratni un atbalstu šajā jautājumā būs ļoti grūti. Konkrēta un tieša prasība (par griestu paaugstināšanu, atcelšanu) būs grūti aizstāvama. Ir nepieciešama radoša pieeja, lai to pašu rezultātu panāktu aplinkus ceļā”. 
Zīle arī atzīmēja, ka bažas rada iespējamais līdzekļu sadalījums, kas ir par sliktu lauksaimniekiem. Pret lauksaimnieku diskrimināciju jau presē iebildis zemkopības ministrs Mārtiņš Roze, norādot, ka valdības akceptētā nacionālā pozīcija paredz, ka 8,2% lielās proporcijas vietā lauku attīstībai noteiks 5,37%. Viņš sola aizstāvēt lielāku proporciju. 
Žurnālists pieprasa pozīcijas publiskošanu 
Rozes nosauktie skaitļi un jau minētie 4% pašlaik ir vienīgie publiskotie fakti no jaunākās nacionālās pozīcijas, jo Ārlietu ministrija to neizpauž, skaidrojot, ka nevēlas pirms sarunām darīt zināmu savu nostāju. Pozīcijas publiskošanu ministrijai oficiāli pieprasījis LTV žurnālists Jānis Domburs pēc tam, kad 1.jūnija TV diskusijā "Kas notiek Latvijā?" parādījās amatperosnu nevēlēšanās komentēt jaunās Latvijas pozīcijas saturu. Ministrija pagaidām nav atbildējusi. 
Domburs vēstulē Ārlietu ministram Artim Pabrikam norāda, ka Latvijas pozīcijas par ES finanšu perspektīvu publiskums nekādi nevar nodarīt kaitējumu valsts drošībai vai interesēm, turklāt, šī pozīcija nav uzskatāma tikai par atsevišķu ārpolitiskās darbības virzienu vai stratēģiski nozīmīgu ārējo ekonomisko sakaru. 
Dombrovskis: Latvija ir taktiski kļūdījusies, piekāpjoties par ES finanšu perspektīvu 2007.-2013.gadamLETA  06/09/05    Latvija, atsakoties no savām prasībām saistībā ar Eiropas Savienības (ES) finanšu perspektīvu 2007.-2013.gadam, ir izdarījusi taktisku kļūdu, uzskata Eiropas Parlamenta deputāts Valdis Dombrovskis (JL). 
Pēc politiķa domām, Latvija ir pāragri atteikusies no jau kopš 2003.gada stingri ieturētās pozīcijas attiecībā pret Eiropas Komisijas (EK) piedāvājumu, ka ES atbalsta finansējuma griesti tiek noteikti 4% apmērā no dalībvalsts iekšzemes kopprodukta (IKP). 
Kopš 2003.gada veidotā Latvijas nacionālā pozīcija bija pret 4% griestu noteikšanu. 
Par atteikšanos no savām pozīcijām liecinot Latvijas amatpersonu izteikumi šonedēļ ES finanšu perspektīvai veltītajā preses konferencē, norādīja JL pārstāvis. 
Kā ziņots, šonedēļ Finanšu ministrijas valsts sekretāra vietnieks Andžs Ūbelis un Ārlietu ministrijas ES departamenta direktors Normunds Popens žurnālistiem uzsvēra, ka Latvijai Luksemburgas prezidentūras piedāvātā ES finanšu perspektīva 2007.-2013.gadam ir ļoti izdevīga. 
Dombrovskis atzina, ka pusotra gada laikā ir izdevies panākt izdevīgāku ES prezidējošās valsts piedāvājumu. Latvijai tiek piedāvāta izdevīgāka kārtība, kādā tiek aprēķināti 4% no IKP. Tomēr, pieņemot Luksemburgas piedāvājumu, Latvija atsakās no savām prasībām pret sasaisti ar IKP. 
"Vēl nav skaidrs, vai nākamnedēļ ES Padomes sammita laikā dalībvalstu vadītājiem izdosies vienoties un Luksemburgas piedāvājums tiks akceptēts," piebilda bijušais Latvijas finanšu ministrs. 
"Ja piedāvājums tiks noraidīts, bet Latvija jau ir pateikusi savu "jā" 4% no IKP, mūsu pozīcija tālākajās sarunās ir novājināta," skaidroja politiķis. Viņš akcentēja, ka pēc Luksemburgas ES vadību pārņems Lielbritānija, par kuras prezidentūru "mazās valstis nekādas ilūzijas nelolo". 
"Ja tā notiks, Latvija, iespējams, ir zaudējusi iespēju pacīnīties par vairākiem simtiem miljoniem eiro," sacīja Eiropas Parlamenta deputāts, uzsverot, ka citas valstis no savām prasībām vēl nav atkāpušās. 
Pēc viņa domām, Latvijai sarunās ES Padomē, kas notiks 16.jūnijā un 17.jūnijā, jāiestājas pret sev neizdevīgo atbalsta apjoma sasaisti ar IKP. Savukārt redzot, ka vienošanās par Luksemburgas piedāvājumu tiek panākta, būtu jāpieņem šis kompromiss, skaidroja Dombrovskis. 
Izsludina konkursu uz Cilvēktiesību biroja direktora amatuDELFI  06/09/05    Tieslietu ministrija ceturtdien oficiāli izsludinājusi konkursu uz Valsts cilvēktiesību biroja (VCB) direktora amatu, publicējot sludinājumu laikrakstā “Latvijas Vēstnesis”, portālu “Delfi” informēja ministrijas sabiedrisko attiecību nodaļā. 
Pretendentam uz VCB direktora amatu ir jābūt otrā līmeņa augstākai izglītībai, zināšanām un praktiskā darba pieredzei tiesību aizsardzības jomā, labām svešvalodas zināšanām, nevainojamai reputācijai, kā arī jāatbilst likuma “Par valsts noslēpumu” prasībām. 
Pieteikuma dokumenti – dzīves un darba gājuma apraksts, izglītību apliecinošu dokumentu kopijas, kā arī eseja “Cilvēktiesību biroja loma un attīstības perspektīvas Latvijā” –jāiesniedz ministrijas Personālvadības nodaļā līdz 1. jūlijam. 
Konkursu uz VCB direktora amatu organizē ar valdības lēmumu izveidotā konkursa komisija, kuru vada tieslietu ministre Solvita Āboliņa. Konkurss noritēs divās kārtās. Izvēlēto pretendentu amatā apstiprinās Saeima. 
Pašreizējā VCB direktora Olafa Brūvera, kurš vadīja biroju astoņus gadus, pilnvaru termiņš beidzas jūnija vidū. VCB direktoru amatā apstiprina Saeima. 
Kiršteina duelis ar TP un Valsts prezidentiMāra Jansone, LNT Ziņas  06/09/05   Tautas partija pret Aleksandru Kiršteinu, cīņa ilgst jau divas nedēļas, bet tautiniekiem nekādi neizdodas savu bijušo biedru atcelt no Saeimas Ārlietu komisijas vadītāja amata. Tā vietā Kiršteins savā komisijā kritizē Valsts prezidenti, kuru uzskata par skubinātāju Ārlietu komisijas vadības maiņai.
TP vēl pirmdien ziņoja, ka izdevies panākt visas valdošās koalīcijas, izņemot ZZS, atbalstu Kiršteina atstādināšanas plānam. Bija sagatavots iesniegums Saeimas Ārlietu komisijas ārkārtas sēdes sasaukšanai ceturtdien, kurā vajadzēja notikt Kiršteina atstādināšanai. Trūka tikai deputātu paraksti, tos laikā arī neizdevās savākt un Kiršteina atstādināšana šodien nenotika. 
Tā vietā Kiršteina atbildes gājiens – viņš sasauca sēdi, lai vērtētu Valsts prezidenti. Jau iepriekš Kiršteins pauda, ka Valsts prezidente grib viņa atcelšanu, tagad deputāts viņai pārmet pilnvaru pārkāpšanu. 
Aleksandrs Kiršteins: „Satversme paredz tikai divus gadījumus, kad prezidente drīkst pieņemt lēmumus, tie ir divi gadījumi – Saeimas atlaišana vai jaunā Ministru prezidenta uzaicināšana. Satversme neparedz politiskus paziņojumus – lūk nomainīt, kādu komisijas vadītāju, pavēlēt kādā kārtībā jānoslēdz robežlīgums un vēl kaut kas.” 
Report.: Komisija tomēr neko nenolēma, lai gan tur daudzi ir Kiršteina pusē. Arī no koalīcijas vidus komisijā ir viens nepamierinātais ar Kiršteina gāšanu. 
Leopolds Ozoliņš, Saeimas Ārlietu komisijas vadītāja vietnieks, ZZS: „Nekaunīga, uzbāzīga un ļoti netīrām spēlēm, politiskām spēlēm. Droši vien, ka tas ir pasūtījums, tagad mēs mēģinām atrast, kas to ir pasūtījis. Iespaids, ka prezidentes padomnieki mēģina izdarīt spiedienu.” 
Jānis Lagzdiņš, TP Saeimas frakcijas vadītājs: „Nekas nav nožēlojamāk, kā šajā incidentā, kas saistīts ar Kiršteinu, iesaistīt Valsts prezidenti, kurai nav nekāda sakara ar Kiršteina atsaukšanu.” 
Report.: Agri vai vēlu Kiršteinu no amata atcels. Tam teorētiski balsu pietiek tik jānogaida, kad klāt būs visi koalīcijas deputāti. Savukārt Valsts prezidente atturas komentēt Kiršteina izteikumus. Viņas preses sekretāre LNT ziņām vien teica, ka prezidente pilda Satversmē noteikto uzdevumu – reprezentēt Latviju ārvalstīs. 
Kiršteins vaino prezidenti Satversmes pārkāpšanā
Agnese Margēviča,  NRA  06/10/05     Par antisemītiskiem izteikumiem no Tautas partijas (TP) izslēgtais Aleksandrs Kiršteins, kurš vada pēdējās dienas Saeimas Ārlietu komisijas vadītāja amatā, nāk klajā ar aizvien asākiem izteikumiem, kas nu jau mērķēti arī pret Valsts prezidenti. Acīmredzot politiķis tādējādi cenšas uzkrāt politisko kapitālu, kas noderēs, dibinot jaunu partiju, par ko tiek baumots jau sen.
A. Kiršteins vakar Saeimas plenārsēdes starplaikā sasauca Ārlietu komisijas slēgtu ārkārtas sēdi, kurā kā vienīgo darba kārtības jautājumu pieteica "Satversmes pārkāpumu" izvērtējumu. Satversmi esot pārkāpusi Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, it kā dodot rīkojumu premjeram Aigaram Kalvītim (TP). 
Viņam vajagot "tikt vaļā" no A. Kiršteina kā Ārlietu komisijas vadītāja. Turklāt prezidente, pārkāpjot savas Satversmē noteiktās pilnvaras, "jaucoties ārpolitikā". Šīs idejas A. Kiršteins paudis arī intervijā vakar izdotajam jaunākajam radikālā laikraksta DDD numuram. Pēc viņa domām, "uz Vairu Vīķi-Freibergu izdara spiedienu tie, kuri ir ieinteresēti kādās biznesa attiecībās ar Krieviju un kuriem gluži vienkārši vajadzīgs ātrs robežlīgums, lai iegūtu sev vien zināmu labvēlības statusu no Krievijas". Politiķis kritizējis prezidentes padomnieku Solu Bukingoltu, kurš it kā "maisās" V. Vīķes-Freibergas darbībā. "Visu politiku valstī bīda tie, kas ir ap prezidenti, piemēram, padomnieki," apgalvo A. Kiršteins. Neatkarīgajai politiķis izteicās, ka ārpolitika "tiek taisīta aizmuguriski" un ieteikumi, kā veidot ārpolitisku, nākot no "prezidenta kancelejas intrigantu aprindām". Neatkarīgajai vakar neizdevās sazināties ar prezidentes preses sekretāri Aivu Rozenbergu, lai uzzinātu V. Vīķes-Freibergas reakciju uz šiem izteikumiem. 
A. Kiršteina izteikumiem piekrīt arī viņa vietnieks Ārlietu komisijā, Zaļo un zemnieku savienības deputāts Leopolds Ozoliņš, kurš vienīgais no koalīcijas vidus neatbalsta A. Kiršteina atsaukšanu no komisijas vadītāja posteņa. Ārlietu komisijas loceklei Vaira Paeglei (TP) pēc vakardienas sēdes neesot radušās nekādas bažas par iespējamiem Satversmes pārkāpumiem. 
TP tikmēr vakar izplatīja atkārtotu aicinājumu savu bijušo biedru atcelt no Ārlietu komisijas vadītāja posteņa. TP atgādina, ka "ir darījusi visu, lai pārtrauktu A. Kiršteina ekstrēmo darbību, izslēdzot viņu no TP, vairākkārt ierosinot atcelt no amata un atsaukt no komisijas". "Diemžēl TP ierosinājumi nav guvuši Saeimas deputātu vairākuma atbalstu. Tādējādi atbildību par A. Kiršteina turpmāko rīcību un sekām, izmantojot Ārlietu komisijas priekšsēdētāja amatu, jāuzņemas tiem Saeimas deputātiem, kuri neatbalsta Kiršteina atcelšanu no ieņemamā amata," teikts paziņojumā. Neatkarīgās jautāts, vai gaidīs nākamo komisijas sēdi 15. jūnijā, kad notiks kārtējais mēģinājums viņu atstādināt, vai atkāpsies pats, A. Kiršteins atbildēja: "Protams. Jebkurā valstī parlamenta Ārlietu komisiju vada koalīcijas pārstāvis." Politiķis atkāpšoties tad, kad būšot "ticis galā ar darbiem".
Kiršteins turpina vadīt komisiju un izteikt pārmetumus 
Ināra Egle,  Diena  06/10/05    Trīs nedēļas ilgais politiskais seriāls par Aleksandra Kiršteina atstādināšanu no Ārlietu komisijas priekšsēža amata nākamnedēļ varētu noslēgties ar viņa atkāpšanos no posteņa. Tas izriet no viņa teiktā ceturtdien Ārlietu komisijas slēgtajā ārkārtas sēdē, Dienai apstiprināja vairāki deputāti. Tiesa, jau iepriekš A.Kiršteins bija solījis pats atstāt komisijas vadītāja amatu, bet tad, aizbildinoties, ka nav saņēmis Tautas partijas valdes lēmumu par viņa izslēgšanu no partijas, to tomēr neizdarīja. Ja A.Kiršteins nesasauks komisijas sēdi, tad pēc koalīcijas deputātu ierosinājuma to izdarīs Saeimas sekretārs, jo ceturtdien beidzot tika savākti tam nepieciešamie paraksti.
No politiķa teiktā Dienai varēja secināt, ka līdz trešdienai, kad iespējama viņa atkāpšanās, A.Kiršteins varētu izplatīt vēl dažādus paziņojumus. Pirms nedēļas viņš runāja par ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) komunikāciju ar Krievijas vēstniecību, bet šonedēļ paziņoja, ka prezidentes aprindu cilvēki "veido trešo varas centru". 
Tāpēc bija sasaukta komisijas ārkārtas sēde, kura gan nekādus lēmumus nepieņēma. Tās darba kārtībā nebija jautājuma par komisijas vadības maiņu, "bet gan par Satversmes pārkāpumiem ārpolitikā". Ar to A.Kiršteins domājis medijos pieejamās ziņas, ka Valsts prezidente Vaira Vīķe– Freiberga sarunā ar premjeru Aigaru Kalvīti (TP) "ir pieminējusi Kiršteina jautājumu". Satversme prezidentei tikai paredzot pilnvaras ierosināt Saeimas atlaišanu un nominēt premjera kandidātu, nevis vērtēt komisiju vadītāju atbilstību amatam, uzskata A.Kiršteins. 
Prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, norādot, ka V.Vīķe–Freiberga nav dzirdējusi A.Kiršteina secinājumus, uzsvēra, ka Satversme paredz prezidentei ar ārpolitiku saistītas pilnvaras, kuras sadarbībā ar ārlietu resoru tiekot īstenotas. Satversmē teikts, ka "Valsts prezidents reprezentē valsti starptautiski, ieceļ Latvijas, kā arī pieņem citu valstu diplomātiskos priekšstāvjus. Viņš izpilda Saeimas lēmumus par starptautisku līgumu ratificēšanu."
Premjera biroja vadītājs Jurģis Liepnieks, kas tāpat kā Valsts prezidenta kancelejas vadītājs Mārtiņš Bondars piedalās prezidentes un premjera sarunās, Dienai teica, ka A.Kalvītis augstu vērtējot iespēju tikšanās reizēs abām amatpersonām ļoti atklāti un tieši apmainīties ar viedokļiem. Prezidentei esot tiesības izteikt savas domas, taču premjers nekad neesot jutis no prezidentes spiedienu, "kas izietu ārpus amatpersonu konsultācijām, tā kā tikšanās notika dienu pēc tam, kad izskanēja Aleksandra Kiršteina izteikumi, kuros bija sadzirdama antisemītiska nots, amatpersonas pārrunāja arī tos, un šeit viņu viedoklis sakrita," sacīja J.Liepnieks.
Dienu pēc minētās prezidentes un premjera tikšanās 26.maijā A.Kiršteins vēlā naktī tika izslēgts no TP, kas arī pievērsa mediju uzmanību. TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš ceturtdien presei norādīja, ka A.Kiršteins "nav pelnījis tādu sabiedrības ievērību". TP esot darījusi visu iespējamo un nevēlas pieļaut, ka nozīmīgais Ārlietu komisijas priekšsēža amats tiek izmantots, "lai grautu valsts prestižu, mēģinot kompromitēt augstas valsts amatpersonas", taču vadītāja nomaiņai esot nepieciešams arī citu politisko spēku atbalsts, un tāpēc atbildība esot jāuzņemas tiem, kas neatbalsta A.Kiršteina atcelšanu. Ceturtdien Ārlietu komisijas priekšsēža vietnieks Leopolds Ozoliņš (ZZS), kas ir pret vadītāja nomaiņu, arī izteicis nodomu uz nākamo komisijas sēdi sagatavot paziņojumu par atbalstu A.Kiršteinam.

Saimniecībā un biznesā...

Rīgā šovasar darbojas 214 vasaras kafejnīcasLETA  06/05/05    Tāpat kā iepriekšējos gados, visvairāk uzņēmumu vēlas ierīkot vasaras kafejnīcas Vecrīgā, kur vasarā ir liela tūristu plūsma. Saskaņā ar Rīgas domes apkopoto informāciju, Centra rajonā ir izsniegtas 88 atļaujas vasaras kafejnīcu ierīkošanai. 
Kurzemes rajonā ir izsniegtas 33 atļaujas vasaras kafejnīcu ierīkošanai, Latgales priekšpilsētā - 31, Ziemeļu rajonā - 27, Vidzemes priekšpilsētā - 25 un Zemgales priekšpilsēta - desmit atļaujas. 
Jau ziņots, ka pērnā gada jūnija vidū Rīgā darbojās aptuveni 230 vasaras kafejnīcas, kas bija par 20-30 kafejnīcām vairāk nekā 2003.gadā. 

Kāpuri apēd Latvijas mežus
Dace Stirāne, LTV Panorāma  06/05/05    Kas izjaucis līdzsvaru dabā? Šāds jautājums rodas vērojot, kā šovasar masveidā attīstās dažādi kaitēkļi. Kamēr mājlopu bojāeja no knišļu kodumiem Latgalē pierimusi, no Kurzemes un Vidzemes pienāk ziņas par citu kukaini – rūsganās zāģlapsenes kāpuru, tas uzbrūk priežu audzēm. Speciālisti lēš, ka situācija ir jau tik nopietna, ka Ventspils pusē jau varētu lemt par teritorijas miglošanu.Priežu jaunaudze Valkas apkārtnē – desmit gadus vecā priedīte vairs nav spējīga pretoties rūsganās zāģlapsenes kāpuru uzbrukumam. Zaļie kāpuri, kas saplūst ar skujām, vieglītiņām var pieveikt visu četrus hektārus lielo jaunaudzi. 
Viņi dzīvo tādās kolonijās, tādās kolonijās viņi arī iet uz priekšu un uz katru nākamo dzinumu iet lielākā skaitā. 
Report.: Kāpuri gan ēd tikai pērnās skujas un pati priede neaiziet bojā, taču šajā laikā kokam vienkārši nav, ko elpot – nonīkušas un plikas izskatās kāpuru nograuztās priedes. 
Priedēm nav pieauguma gada. Daļēji mežs arī aiziet postā. Cik daudz, ir grūti prognozējams. 
Report.: Pieredzējušais Saules mežniecības mežzinis pirmo reizi sastopas ar šādu kāpuru uzbrukumu. Netipiski, bet kaitēkļi ķērušies ne tikai pie jaunajām, bet arī pieaugušajām priedēm. To vēl nāksies izpētīt laboratorijās kāpēc tā. 
Vasilijs Kolačs: „Negribu biedēt tautu, bet būšu atklāts - Saules mežniecībai ir pie diviem tūkstošiem hektāru, tā ir šausmīgi liela teritorija.” 
Report.: Valsts meža dienesta informācija liecina, ka patlaban lielās teritorijās bojātas priežu audzes Valkas un Ventspils rajonos. Kāpurus nevar izķert kā, piemēram, astoņu zobu mizgrauzi, izliekot slazdus, tos var apkarot miglojot teritorijas ar ķīmiskām vielām. Pēdējā laikā arvien vairāk izskan minējumi, ka padomju gados kaitēkļu bija mazāk tāpēc, ka notika regulāra miglošana. Taču speciālisti atgādina, ka miglojot iet bojā citas dzīvās radības, piemēram, Valkas mežos miglošana nenotiks, jo netālu ir Sedas purvs – dabas liegums. 
Bioloģijas doktors uzskata, ka pie līdzsvara zuduma dabā nebūtu vainojams cilvēks, vairāk gan laika apstākļi. Nav mums vairāk aukstu ziemu, bet vasarās ir negaidīti karsts. Tā varētu būt dažādu apstākļu sakritība, kāpēc šovasar cilvēkam ir jāiet palīga dabai karā ar meža un dzīvnieku kaitēkļiem. 
Agnis Šmits, bioloģijas doktors: „Šī masu savairošanās nav cilvēku roku darbs, tā ir diezgan normāla parādība, bet šeit apstākļi ir sakrituši, ka tie laika apstākļi ir bijuši labvēlīgi gan knišļiem, gan šiem knišļiem. Tā ir apstākļu sakritība. Esam gadījušies tajā nelabvēlīgākajā laika posmā.” 
Report.: Kaitēkļu dabiskie ienaidnieki, piemēram, skudras, mārītes, mazie grauzēji un, protams, putni. 
Pēc diviem trim gadiem dabā varētu atgriezties līdzsvars. Šopavasar Valkas apkārtnes valsts mežos izlikti arī divi tūkstoši būrīšu. Speciālisti atgādina, ka tieši putni ir vislabākie dzīvnieku un meža kaitēkļu ienaidnieki – neesiet slinki un gatavojiet putnu būrīšus pavasaros. Patlaban Rīgas pašvaldība ir izsniegusi 214 atļaujas vasaras kafejnīcu ierīkošanai, aģentūru LETA informēja Rīgas domes koordinators sabiedrisko attiecību jautājumos Dzintars Zaļūksnis. 

Jaunā Rīgas attīstības plāna izstrāde izmaksās vairāk nekā Ls 600 000LETA  06/05/05    Rīgas attīstības plāna 2006.-2018.gadam izstrāde izmaksās vairāk nekā 600 000 latu, aģentūru LETA informēja Rīgas domes Pilsētas attīstības departamenta sabiedrisko attiecību speciāliste Marija Ābeltiņa. 
Kā informēja Ābeltiņa, akcijai "Es daru Rīgu", kurā tika apkopoti rīdzinieku priekšlikumi attīstības plānam, tika iztērēti 104 768 lati. 
Plāna pirmās redakcijas sabiedriskā apspriešana izmaksājusi apmēram 31 800 latus. Iecerēts, ka līdzīgu summu varētu izmaksāt arī otrās redakcijas sabiedriskā apspriešana, kas paredzēta rudenī. 
Stratēģiskā ietekmes uz vidi novērtējuma veikšanai, kuru plānots pabeigt līdz rudenim, atvēlēti 25 000 latu. 
Pārējā summa bijusi nepieciešama dažādai izpētei, konsultācijām un tamlīdzīgi. Piemēram, transporta jomā izpētei un konsultācijām bijuši nepieciešami 200 000 latu, stāstīja Ābeltiņa. 
Kā ziņots, jaunā Rīgas attīstības plāna 2006.-2018.gadam otro redakciju Rīgas dome varētu skatīt oktobrī. 
Ja dome to apstiprinātu galīgajā redakcijā, plāns tiktu iesniegts izvērtēšanai Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijā un līdz gada beigām pieņemts saistošo noteikumu veidā. 
Mājlopu bojāeja no knišļu kodumiem pierimusi 
LETA  06/05/05     Mājlopu bojāeja no knišļu kodumiem, kā arī kukaiņu uzbrukumi dzīvniekiem ir pierimuši un nedēļas nogalē ir nobeigušās vairs tikai divas govis, aģentūrai LETA sacīja Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) ģenerāldirektors Vinets Veldre.
"Izmaiņu nav," sacīja dienesta vadītājs, norādot, ka patlaban notiek kukaiņu sakosto dzīvnieku ārstēšana. Tāpat dienests ir gatavs rīkoties, ja knišļu uzbrukumi lopiem saistībā ar siltāka laika iestāšanos un vējā virziena maiņu aktivizētos un skartu arī Kurzemes saimniecības.
Pēc PVD ģenerāldirektora teiktā, jau ir saņemti daudzu zemnieku zvani, ka Kurzemē šogad knišļu ir vairāk nekā citus gadus.
Kā iepriekš norādīja Veldre, saistībā ar vēso laiku knišļu uzbrukumi lopiem un dzīvnieku bojā eja pēdējās dienās ir nedaudz pierimusi, taču ir bažas, ka kukaiņu uzbrukumi liellopiem varētu aktivizēties nākamnedēļ - trešdien un ceturtdien, skarot arī Kurzemes saimniecības. Knišļu uzbrukumi varētu sākties ar jaunu sparu, jo laiks kļūs siltāks un gaidāma vēja virziena maiņa.
Savukārt Latvijas Dabas muzeja entomologs Jānis Dreimanis aģentūrai LETA iepriekš prognozēja, ka Kurzemei nedraud knišļu uzbrukumi. Viņš norādīja, ka vēsturiski knišļi sevišķi izplatīti Aiviekstes upes reģionā, jo Latgalē vasarās ir siltāks nekā citur Latvijā. Tie nemēdz pārceļot tālāk par desmit kilometriem no izcelšanās vietas.
Jau ziņots, ka knišļu uzbrukumi mājlopiem novēroti arī Lietuvā un Igaunijā. Igaunijas Lauksaimniecības ministrija ceturtdien brīdinājusi zemniekus par valsts dienvidaustrumos novērotajiem knišļu uzbrukumiem. Savukārt Lietuvā uzsākti steidzami pasākumi, lai novērstu mājlopu bojāeju.
Līdz piektdienas rītam no knišļu kodieniem sešos Latvijas austrumu rajonos - Krāslavas, Preiļu, Madonas, Jēkabpils, Daugavpils un Aizkraukles rajonā - bija nobeigušies 503 mājlopi. Starp līdz šim bojā gājušajiem dzīvniekiem ir 486 govis, 12 zirgi, četras aitas un cūka.
Knišļi šajos rajonos šogad izplatījušies saistībā ar vēlo pavasari un Latvijā pāris dienu iepriekš valdošo karsto laiku, turklāt to vairošanos veicina mitrums, kas Latgalē vērojams pēc spēcīgajām lietavām un plūdiem. Knišļi aktivizējas tieši dienas pievakarē. 

Neiegrožotā kreditēšana rada draudus ekonomiskajai stabilitātei 
Zane Piļka,  Diena  06/08/05    Četri miljardi latu — tik lielu summu pašlaik sasniedzis kopējais Latvijas banku izsniegto kredītu apjoms, no šīs summas vairāk nekā miljardu latu veido izsniegtie kredīti mājokļu iegādei. Dienas aptaujātie makroekonomikas eksperti norāda, ka, saglabājoties pašreizējiem hipotekārās kreditēšanas pieauguma tempiem, makroekonomiskā stabilitāte Latvijā tiks izjaukta — palielināsies importa pārsvars pār eksportu, intensīvāk pieaugs kopējais pieprasījums un naudas masa apgrozībā, kas izraisīs spiedienu uz inflāciju. 
Problēma ir arī zemajā sabiedrības ekonomiskās izglītības līmenī, jo tikai retais kredītņēmējs apzinās, ka pēc gadiem līdzšinējās zemās procentu likmes kredītiem, kas ņemti eiro, pieaugs un tad var iestāties sociālā krīze, kad pēc straujas kreditēšanas attīstības iedzīvotāji nespēs atdot banku dāsni aizdotos līdzekļus.
Gan hipotekārā, gan patēriņa kreditēšanas izaugsme ir pārāk strauja Latvijas ekonomikai, un tas apdraud valsts makroekonomisko stabilitāti — to vairākkārt uzsvēris Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs, taču līdzšinējie Latvijas Bankas vadītāja lūgumi ierobežot hipotekāro kreditēšanu, kas automātiski bremzētu arī patēriņa kreditēšanu, nav uzklausīti. Kreditēšana turpina pieaugt uzņemtajā ātrumā, un pašlaik nekas neliecina, ka tas varētu samazināties — iedzīvotāju vajadzība pēc mājokļiem joprojām ir liela, komercbankas draudus hipotekārajā kreditēšanā nesaskata, un, kreditējot mājsaimniecības, to apetīte ar katru mēnesi pieaug.
Pašlaik kopējo rezidentiem izsniegto kredītu apjoms ir sasniedzis 4,3 miljardus latu, un šis apjoms turpina augt, norāda Latvijas Banka (LB), uzsverot, ka izsniegto hipotekāro kredītu apjoms marta beigās bija jau miljards latu. "Šķietami dāsnie banku kredīti nav nekas slikts — uzlabojam dzīves apstākļus. Taču, ja hipotekārie kredīti ik gadu pieaug par 70—80%, tas nozīmē, ka kopumā uzņemamies vēl lielākus makroekonomiskos riskus," uzsver LB pārstāvis Mārtiņš Grāvītis un piebilst, ka viss būs labi līdz tam brīdim, kamēr Latviju skars kāda ārēja finanšu krīze vai cits ekonomisks satricinājums. Tiklīdz tas notiks un pietiekami liels skaits kredītņēmēju zaudēs darbu un nespēs kredītus atdot, var nākties domāt par ieķīlātā īpašuma pārdošanu. "Ja šī tendence būs pietiekami stipra — tā var izraisīt būtisku nekustamā īpašuma cenu kritumu," uzskata M.Grāvītis un atgādina, ka tas var sagādāt problēmas ne tikai bankām un tiem, kas pašlaik ir aizņēmušies naudu, bet arī daudz plašākam cilvēku lokam.
Hipotekāro kredītu pieaugums turpināsies vēl ilgi — šajā ziņā mēs vēl esam tālu no Rietumeiropas valstu līmeņa, uzskata Rīgas Ekonomikas augstskolas pasniedzējs Andris Strazds. "Vācijā izsniegto hipotekāro kredītu attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IK) ir ap 50% — Latvijā tie nav pat 20%, turklāt Latvijā ir nesalīdzināmi zemāks IK uz vienu iedzīvotāju. Tas nozīmē, ka paredzamā izaugsme absolūtā izteiksmē ir ļoti liela," norāda A.Strazds. Viņš atgādina, ka Latvijā joprojām procentuāli ļoti maz iedzīvotāju dzīvo privātmājās. "Augot ienākumiem, tas noteikti mainīsies, līdz ar to būs vēl viens stimuls hipotekārās kreditēšanas attīstībai," uzskata A.Strazds. "Latvijā cilvēki vēl ilgi gribēs uzlabot savus dzīves apstākļus, jo dzīvojamā platība uz vienu iedzīvotāju Latvijā ir vairākas reizes mazāka nekā Eiropā," norāda Banku augstskolas asociētā profesore Margarita Dunska, piebilstot — kamēr ir pieejami samērā lēti kredīti, cilvēki to centīsies izmantot. Arī psiholoģiskā barjera par parādu veidošanu šajos gados epārvarēta. Līdzīgi domā arī ekonomiste Tatjana Verjē. Viņasprāt, kamēr eiro likmes būs tādā līmenī kā pašlaik, cilvēki turpinās aizņemties lielos apjomos. "Cilvēki diemžēl neapzinās, ka nākotnē eiro likmes pieaugs, un tad daudziem Latvijas iedzīvotājiem vajadzēs pēkšņi maksāt vairāk par kredītiem mēnesī un tas varētu būt sāpīgs trieciens," norāda T.Verjē.
Neraugoties uz ekonomistu un LB bažām par hipotekārās kreditēšanas tempiem un to nelabvēlīgo ietekmi uz tautsaimniecību, bankas turpina apgalvot, ka viss ir kārtībā un bažām neesot nekāda pamata. "Pieaugums noteikti turpināsies," ir pārliecināts NORD/LB Latvija pārdošanas vadības pārvaldes vadītājs Ilmārs Vamzis un piebilst — ņemot vērā banku īstenotās agresīvās hipotekāro kredītu akcijas un klientu augošo maksātspēju, gaidāms, ka pieauguma tempi saglabāsies 40—50 miljonu latu apmērā ik mēnesi. "Pašlaik Latvijā kredīts mājokļa iegādei ir tikai 12—16% iedzīvotāju, toties Rietumeiropas valstīs vidēji 50%," norāda SEB Unibankas ekonomists Arnis Škapars, viņš mierina, ka 2006.gadā pieauguma tempi vairāk nebūs tik iespaidīgi. Pēc A.Strazda domām, ļaunums nav kredītu apjomos, bet gan to straujajā bumā. "Dāsnie banku kredīti ļoti īsā laikā iepludina lielu naudas masu ekonomikā, kura veicina pieprasījumu. Cilvēki domā — ja jau kredīti ir tik lēti, tad kāpēc ilgus gadus krāt naudu nekustamā īpašuma iegādei. Var taču to tērēt daudz kur citur un paņemt vienkārši kredītu līdz pat 95% no īpašuma vērtības. Piedāvājuma puse (celtniecība, ražošana, pakalpojuma sniedzēji) šādu pieprasījuma lēcienu tik ātri nevar apgūt, un tā rezultātā ceļas cenas. Tas arī ir lielākais ļaunums," ir pārliecināts A.Strazds.
"Ja inflācija tomēr nemazināsies un kredīti turpinās strauji augt, iespējams, tomēr tiks ieviests kredītu nodoklis, kas ir tīri administratīvs solis un kuru es personīgi ne īpaši atbalstu," norāda M.Dunska. "Mēs šo situāciju izvērtēsim. Nepieciešamības gadījumā LB joprojām ir gatava iespēju robežās rīkoties, lai nodrošinātu sabalansētu tautsaimniecības attīstību," apņēmības pilna ir LB. Dienas aptaujātās bankas gan norāda — sasniedzot kredītu tirgus piesātinājumu, tautsaimniecības izaugsmes tempi samazināsies, to skaitā arī inflācija, tāpēc nedz LB, nedz valdības iejaukšanās šajā procesā neesot vajadzīga.

Ārkārtas situācija Latgalē turpinās
Daiga Kalniņa,  NRA  06/09/05    Reģionā pieaug sociālā spriedze, posta piemeklētie cīnās saviem spēkiem.
Lietavu izraisīto plūdu un knišļu kaitējuma dēļ ne Preiļu, ne Daugavpils rajonā joprojām nav atcelta ārkārtas situācija. Austrumlatvijā turpinās lietavas un krīt no knišļu toksikozes saslimušie lopi. Pašvaldības izvērtē notikušā iemeslus un iespējas, kā cilvēkiem palīdzēt.
"Tuvojas jūnija vidus, bet man pašam, tāpat kā daudziem citiem, maija lietavās pārplūdušajos Dubnas krastos pirmo reizi mūžā vēl nav iestādīti kartupeļi. Nokrišņu daudzums ir liels. Lija arī pēdējās trijās dienās," bilda noraizējies Preiļu rajona un Līvānu novada pašvaldību vadītājs un zemnieks vienā personā Andris Vaivods, kas nodarbojoties ar graudkopību un lopkopību un apsaimniekojot 46 hektārus zemes. Viņa gotiņām, lai nokļūtu uz ganībām, vajadzējis mesties peldus. 
A. Vaivodu uztrauc, ka valsts līmenī nenotiek apstākļu izvērtēšana un ekspertīze, lai izvērtētu sekas, kas piemeklē cietušo teritoriju lauksaimniecību, ražošanu un sociālo jomu. "Samazinājušies izslaukumi, piena piegāde pārstrādes uzņēmumiem, arī a/s Preiļu siers. Ļoti grūtā situācijā ir daudzas ģimenes. Tām palīdzība un nauda nepieciešama šodien, nevis vairākus mēnešus pēc 10. jūnija, kad augšas sāks izvērtēt plūdu kaitējumu. Drīz nauda būs vajadzīga siena un skābsiena gatavošanai. Nopostīto gājēju tiltu dēļ, lai nokļūtu līdz pagasta centram vai skolai, tagad jāmēro 15–20 kilometri," stāsta A. Vaivods.
Jau četrus gadus, kopš Līvānos uz Dubnas upes darbojas Straumes HES, vērojama gruntsūdeņu līmeņa paaugstināšanās Līvānos, Rožupē un Sutros. Augšpus hidroelektrostacijas pārplūst arī upes, kas ietek Dubnā, – Oša un Freimanka, – ievērojis A. Vaivods. Pavasara lietavas bijušas arī agrāk, taču pat palos nav bijis tik augsts ūdenslīmenis kā šogad maijā, kad aizskaloti gājēju tilti Rožupē, kas kalpojuši jau 40 gadus. Līvānu mērs piebilda, ka Straumes HES, arī atverot slūžas, ūdens caurplūdi samazina par 40 procentiem. Pēc pašvaldības uzstājīgiem lūgumiem maija plūdos HES īpašniece SIA Mežrozīte HES atvērusi slūžas, bet pēc laiciņa atkal atsākta strāvas ražošana iepriekšējā režīmā. Lietavas turpinās, gruntsūdens turas augsts, līdz ar to Dubna nespēj uzņemt ūdeni. 
Straume Dubnā kļuvusi lēnāka, un upe pakāpeniski aizaug, pārpurvojot apkārtējās platības. A. Vaivods uzskata, ka vajadzēs pierādīt HES kaitīgo ietekmi un izstrādāt piedāvājumus, lai to mazinātu. To vajadzējis jau iestrādāt pašvaldības un SIA Mežrozīte HES līgumā, kas nav izdarīts. Kā vienu no prasībām pašvaldības vadītājs minēja nosacījumu – pie augsta ūdenslīmeņa upē spēkstacijas slūžām jābūt atvērtām. Otrkārt, Līvānu mikrorajonos pie Dubnas, kas cieš augstā gruntsūdeņu dēļ, bija paredzēts izbūvēt atsūknēšanas sistēmu, ko HES cēlāji neizdarīja, jo tas dārgi maksā. Plašsaziņas līdzekļos izskanējis viedoklis, ka applūšanu veicinājusi arī Pļaviņu HES. Atbildīgais par civilo aizsardzību Daugavpils rajonā Jānis Pudāns paskaidroja, ka Daugavpils apkaime atrodas 85 līdz 88 metrus virs jūras līmeņa, tā ka veidojas 40 metru kritums līdz Pļaviņu ūdenskrātuvei, un šīs HES ietekme augšpus Jēkabpils nav iespējama. Citādi ir piecām mazajām HES Daugavpils rajonā.
Preiļu rajona Rudzātu pagasts lietavās cietis mazāk, taču arī tur vēl ir saimniecības, kur zeme tā piemirkusi, ka nav varēts iestādīt kartupeļus. Lielāku postu nodarījuši knišļi, kuru dēļ tikai Rudzātu pagastā vien krituši jau 74 lopi. "Tie nav tikai materiāli, bet arī lieli morāli zaudējumi. Cilvēki joprojām nav attapušies no stresa," saka Rudzātu pagasta padomes priekšsēdētājs Jānis Zeps. Červolnieku sādžā Vasilija Iļjina ģimenē aug trīs skolas vecuma bērni, un piena lopkopība tai bija vienīgais iztikas avots. Tagad saimniecībai kritusi puse slaucamo lopu. Ilmāra Sevčenko triju bērnu ģimene zaudējusi vienu piena devēju un piecus jaunlopus. Abas govis zaudējusi Reiņu ģimene. Rudzātos lopi krituši katrai otrajai ģimenei. Divi jaunlopi aizgājuši bojā arī pagasta vecākā ganāmpulkā. To vietā J. Zeps no Kurzemes jau atvedis divus teliņus. Katru dienu joprojām Rudzātos nobeidzas pa pāris lopiem.
No Kurzemes un Vidzemes jau saņemti vairāki piedāvājumi pārdot lopus par zemāku samaksu. Kāda saimniecība Cēsu rajona Raunas pagastā pati piedāvājusi atvest gotiņas. Piedāvajumi saņemti arī no Jelgavas un Liepājas. Diemžēl rudzātiešiem pašiem nav ne transporta, ne naudas, lai lopus atgādātu. Krāslavas rajona padomes izpilddirektors Viktors Aišpurs cer, ka Zemkopības ministrija pildīs solīto un palīdzēs Latgalei gan finansiāli, gan sagādāt lopus no citiem reģioniem. Īsumā par biznesu
LETA  06/09/05    
- Prāmis piestās Mentu. Tā kā pēc janvāra vētras ir pabeigti Mentu ostas Igaunijā tīrīšanas un padziļināšanas darbi, kopš pirmdienas, 6. jūnija, prāmis Scania no Ventspils piestāj Sāmsalā, Mentu ostā. Turpmāk prāmja ceļš no Ventspils uz Sāmsalu ilgs tikai četras stundas. Līdz šim prāmis pietauvojās Romsāres ostā Sāmsalas galvaspilsētā Kuresārē. Mentu osta atrodas Serves pussalā, līdz ar to brauciens no Ventspils uz to būs aptuveni par pusotru stundu īsāks nekā uz Romsāres ostu. Ventspils–Sāmsalas prāmja līnija tika atklāta šā gada 17. maijā, un to apkalpo pasažieru prāmis Scania, uz kura ir 300 pasažieru vietas un kas var uzņemt līdz 80 vieglās automašīnas.
- Neizlietoti – 9,58 miljoni sertifikātu. Maija sākumā neizlietoti bija atlikuši 9,58 miljoni privatizācijas sertifikātu, tai skaitā 590 000 īpašuma kompensācijas sertifikātu. Neizlietoto sertifikātu skaits veido 8,6% no piešķirtā apjoma. Fizisko personu kontos maija sākumā bija 3,97 miljoni privatizācijas sertifikātu, tai skaitā 350 000 īpašuma kompensācijas sertifikātu, bet juridisko personu kontos – 4,28 miljoni privatizācijas sertifikātu, tai skaitā 230 000 īpašuma kompensācijas sertifikātu.LETA  06/10/05    
- Valsts ieņēmumu dienests (VID) šodien godinās lielākos Vidzemes reģiona nodokļu maksātājus 2004. gadā. Kopumā 36 Vidzemes reģiona lielākie nodokļu maksātāji tiks godināti četrās nominācijās – lielie, vidējie un mazie uzņēmumi, kuru statuss noteikts pēc neto apgrozījuma un darbinieku skaita, tos vērtējot pēc valsts budžetā iemaksātās nodokļu summas. Atsevišķā nominācijā Vidzemē tiks uzteikti lielākie iedzīvotāju ienākuma nodokļa un valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu maksātāji, kas ir arī lielākie darba devēji. Svinīgais pasākums plānots plkst. 15 Limbažu rajona Igates pilī.
- Latvenergo auditētā peļņa 2004. gadā bija 24,7 miljoni latu, kas ir par 13,9 miljoniem latu vairāk nekā 2003. gadā. Vakar Latvenergo akcionāru sapulce nolēmusi novirzīt dividendēs jeb maksājumam par valsts kapitāla uzmantošanu 8,3 miljonus latu no kompānijas peļņas, bet pārējo peļņas daļu – 16,4 miljonus latu – ieskaitīt rezervēs uzņēmuma turpmākajai attīstībai. 2004. gadā Latvenergo saražoja 4270 gigavatstundas elektroenerģijas, kas ir par 689 gigavatstundām jeb 19% vairāk nekā iepriekšējā gadā; pieauguma pamatā ir lielāka elektroenerģijas izstrāde Daugavas hidroelektrostacijās. Lai nodrošinātu klientus ar elektroenerģiju, 2004. gadā no ārvalstu energokompānijām iepirktas 2096 gigavatstundas elektroenerģijas. Pērn Latvenergo klientiem realizējis 5573 gigavatstundas elektroenerģijas jeb par 3,3% vairāk nekā iepriekšējā gadā. Latvenergo neto apgrozījums pērn sasniedza 229 miljonus latu – par 28 miljoniem latu jeb14% vairāk nekā 2003. gadā. 2004. gadā uzņēmums attīstībā investējis 114,2 miljonus latu.
- Maijā apgrozībā esošo latu apjoms sasniedzis 749,259 miljonus latu, liecina Latvijas Bankas (LB) bilance. Aprīļa beigās apgrozībā bija 736,691 miljons latu. Centrālās bankas aktīvi maija beigās sasniedza 1,451 miljardu latu. Lielāko daļu no tiem veido ārzemju aktīvi 1,305 miljardu latu apmērā. Lielākais īpatsvars ārzemju aktīvu apjomā ir ārvalstu konvertējamām valūtām – 1,135 miljardi latu. Ārzemju saistības maija beigās sasniedza 135,841 miljonu latu. 
Vietējie aktīvi bija 145,662 miljoni latu. Vietējie aktīvi samazinājušies par 0,5 miljoniem latu jeb 0,3%. Aktīvi samazinājušies, par 0,3 miljoniem latu sarūkot kredītiestādēm izsniegto aizdevumu atlikumam. Lielākais īpatsvars vietējo aktīvu kopsummā ir valdības vērtspapīriem – 99,232 miljoni latu. Vietējās saistības maija beigās sasniegušas 465,191 miljonu latu. Salīdzinot ar aprīli, saistības pieaugušas par 15,5 miljoniem latu jeb 3,4%, kas skaidrojams ar to, ka par 40,3 miljoniem latu palielinājās valdības noguldījumi. Bankas kapitāla un rezervju apjoms maijā sasniedza 100,997 miljonus latu. Kapitāls un rezerves palielinājušas par aptuveni miljonu latu, valūtas kursu svārstību iespaidā.

Inflācija maijā sarūk mazāk, nekā cerēts Zane Piļka,  Diena  06/09/05    Iespēju paredzētajā laikā Latvijā ieviest eiro nemaz nav stiprinājuši dati par inflāciju maijā, kas rāda, ka patēriņa cenas joprojām aug un pretēji prognozēm, ka inflācija varētu samazināties, tā joprojām ir augsta. Gada inflācija maijā bija 6,3% (salīdzinājumam — aprīlī gada inflācija bija 6,9%), un to galvenokārt sekmējis pārtikas cenu straujais kāpums. Ekonomikas ministrija uzskata, ka šajos apstākļos inflācijas iegrožošanai nepieciešama aktīvāka valdības darbība. Savukārt Dienas aptaujātie eksperti norāda, ka jau ilgāku laiku pārtikas cenu normālais cikliskums ir izjucis un tas ļauj domāt — cenas tiek mākslīgi "uzskrūvētas".
"Pārtikas cenu normālais cikliskums ir izjucis. Agrāk cenas sezonālu apstākļu ietekmē gan kāpa, gan krita, taču šobrīd kopējais virziens ir nemainīgs — tikai un vienīgi augšup," ievērojis Parex Asset Management tirgus analīzes daļas vadītājs Zigurds Vaikulis, piebilstot, ka ļoti izteiksmīgi šī tendence redzama tieši piena produktu cenu dinamikā. Viņaprāt, lai cik tas skumīgi arī nebūtu, kamēr būs pircēji, cenas tiks "skrūvētas" augšup, jo pārtikas produktu patēriņš ir diezgan neelastīgs — lai izdzīvotu, nepieciešams ēst. "Vienīgais glābiņš patērētājiem pret pārtikas ražotāju vai tirgoņu patvaļu ir konkurence, tomēr Latvijā, acīmredzot, tā nav tik efektīva, kā gribētos," norāda Z.Vaikulis.
Maijā negaidīti sadārdzinājās pārtikas preču cenas — vidēji par 2,1% un to galvenokārt sekmēja jaunās dārzeņu ražas parādīšanās tirdzniecībā. Taču dārgāki kļuva ne tikai dārzeņi, bet arī piena produkti, maize, augļi un cukurs. Tomēr ir arī preču grupa, kurām cenas kritušās — lētāka kļuvusi sadzīves tehnika, datortehnika, telekomunikācijas iekārtas. Kā pārsteigumu var minēt maija cenu krituma līderi — degvielas cenas. 
Kopumā inflācijas situācija joprojām ir visai satraucoša, jo nav nekādu signālu, ka kaut kas mainīsies turpmākajos mēnešos, norāda Ekonomikas ministrija (EM), kura uzskata — inflācijas ierobežošanai nepieciešama aktīvāka valdības darbība. EM uzskata, ka pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samazināšana pārtikai, ņemot vērā arī augošo pieprasījumu, inflāciju varētu samazināt par aptuveni 2,3 procentpunktiem. Lai samazinātā PVN likme optimāli iedarbotos un pārtikas produktiem samazinātos cenas atbilstoši PVN samazinājumam, EM līdz 1.jūlijam iesniegs Ministru kabinetā tirdzniecības jomu reglamentējošu likumu, kas veicinās konkurenci tirdzniecībā.

IKP pirmajā ceturksnī pieaug par 7,4% 
LETA  06/09/05     Šā gada sākumā tautsaimniecības izaugsme Latvijā ir turpinājusies, iekšzemes kopproduktam (IKP) gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo laika posmu, pieaugot par 7,4%, šodien paziņoja Centrālā statistikas pārvalde.
Ekonomikas izaugsmi gada pirmajos trīs mēnešos veicināja apjomu kāpums tirdzniecībā - par 15,7%, transporta un sakaru nozarē - par 11,1%, komercpakalpojumu nozarē - par 5,1%, kā arī būvniecībā - par 16,2%. Apjomu samazinājums par 0,1% bija vērojams apstrādes rūpniecībā, uz kuru vislielāko iespaidu atstāja ražošanas apjomu kritums kokapstrādē - par 6,9%.
Komunālie, sociālie un individuālie pakalpojumi pirmajā ceturksnī kopumā palielinājušies par 5,7%, kam pamatā bija kultūras, atpūtas un sporta pakalpojumu apjoma kāpums par 27,1%. Savukārt elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē bija vērojams apjomu kritums par 0,2%.
Nozvejas pieaugums Baltijas jūrā un Rīgas jūras līcī - par 30%, kā arī Centrālaustrumu Atlantijā - divas reizes - veicināja zvejniecības apjoma kāpumu pirmajā ceturksnī par 60%. Savukārt lauksaimniecības nozarē produkcijas apjomi salīdzināmās cenās auguši par 3,5%, bet faktiskajās cenās - par 19,4%.
Pērn pirmajā ceturksnī IKP apjoms pieauga par 8,8%, savukārt 2004.gadā kopumā - par 8,5%. 

Ekonomika samazina tempu
Bens Latkovskis,  NRA  06/10/05    Tirdzniecības īpatsvars IKP struktūrā jau sasniedzis 21,1 procentu.
Šā gada pirmajā ceturksnī iekšzemes kopprodukts (IKP) gada izteiksmē ir pieaudzis par 7,4%; tas ir zemākais IKP pieaugums kopš 2003. gada trešā ceturkšņa.
Lai gan arī šā gada pirmajā ceturksnī Latvijas ekonomika ir augusi tempos, par kādiem mūs apskaustu vairums citu Eiropas Savienības valstu ekonomistu, tas tomēr ir mazāks, nekā pēdējā laikā ierasts. No ekonomikas strukturālā viedokļa ne pārāk iepriecinoši, ka vislielākā ietekme uz IKP pieaugumu bijusi tirdzniecībai, kuras īpatsvars IKP struktūrā jau sasniedzis 21,1%. 
Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati, tirdzniecības apjomi salīdzināmās cenās pieauguši par 15,7%, savukārt apstrādes rūpniecības apjomi samazinājušies par 0,1%, bet nozares īpatsvars nokrities zem piecpadsmit procentiem. Augstu IKP pieaugumu joprojām uztur arī strauji pieaugošie būvniecības tempi – 16,2%, kā arī transporta un sakaru nozare – pieaugums par 11,1 procentu.
Lai arī Latvijā ekonomikas pieauguma temps nedaudz samazinājies, tas tomēr ir visaugstākais visās Baltijas valstīs un jādomā, ka joprojām arī augstākais ES. Saskaņā ar provizoriskiem datiem Igaunijā IKP pirmajā ceturksnī pieaudzis par 7%, bet Lietuvā – par 5,5 procentiem.
Ministru prezidenta padomnieks ekonomiskajos jautājumos Aigars Štokenbergs uzskata, ka 7,4% liels IKP pieaugums ir pietiekams, lai nevajadzētu uztraukties. "Vai par to, ka ekonomikas izaugsmes tempi ir nedaudz samazinājušies, ir vērts uztraukties, ja rādītājs ir tāds par kādu jebkura cita valsts tikai priecātos," jautā A. Štokenbergs. Viņš gan domā, ka rūpniecības rādītāji varēja būt labāki. Premjera padomnieks vājos rūpniecības rādītājus izskaidro ar depresīvo stāvokli ES ekonomikā, kas ir samazinājis mūsu rūpniekiem noieta tirgu.
Parex Asset Management tirgus analīžu daļas vadītājs Zigurds Vaikulis bija gaidījis nedaudz lielākus IKP pieauguma rādītājus. "Jau tas, ka rūpniecības pieaugums ir bijis negatīvs, ir diezgan nopietns signāls par zināmām strukturālām problēmām. Tas norāda, cik lielā mērā mēs esam atkarīgi no dažām nozarēm. 
Piemēram, pieprasījuma kritums pēc koksnes izstrādājumiem un metāliem pasaules tirgos uzreiz nosit rūpniecības pieaugumu uz nulli. Tirdzniecības apjomu straujā pieauguma beigas daudzi gaida jau sen, taču nekas nenotiek; apjomi turpina pieaugt apsteidzošos tempos. 
Savukārt mašīnbūves produkcijas un iekārtu ilgstoši lielajam importam vajadzētu atspoguļoties straujā rūpniecības izaugsmē, kas tomēr nenotiek. Tas liecina, ka ekonomika attīstās sarežģītāk kā var likties pirmajā brīdī," stāsta Z. Vaikulis. Viņš prognozē, ka Latvijas ekonomika arī turpmāk attīstīsies samērā strauji un pagaidām nesaskata kādas krīzes pazīmes.
Savukārt SEB Unibanka analītiskās daļas vadītājs Andris Vilks uzskata, ka Latvijas ekonomikas izaugsme kļuvusi prognozējamāka un rādītāji ir stabilizējušies. "Mēs uzskatām, ka šogad ekonomikas izaugsmes tempi būs pa ceturkšņiem mazāk atšķirīgi un arī gadā kopumā būs tie paši 7,5%," prognozē A. Vilks. Viņaprāt, tirdzniecības apjomu pieauguma temps kritīsies. "Tempi, kādos aug tirdzniecība, ir šokējoši, bet šim pieaugumam ir jāatduras pie kādas noteiktas robežas. Savukārt rūpniecības pieauguma tempiem ir jāpalielinās. Šķiet, ka pirmā ceturkšņa grūtībām šajā nozarē ir sezonāls raksturs un līdz gada beigām gan jau kādus piecus procentus liels pieaugums būs," domā A. Vilks.
Rūpniecības dati par aprīli ļauj cerēt, ka A. Vilka prognozes par rūpniecības apjomu pieauguma tempu kāpumu var izrādīties pamatotas, jo, kā liecina CSP dati, 2005. gada aprīlī, salīdzinot ar iepriekšējā gada aprīli, sezonāli izlīdzinātā rūpniecības produkcijas izlaide pieaugusi par 2,1%, tai skaitā apstrādes rūpniecībā – par 2,4 procentiem.
Pārtikas rūpniecībā ražošanas apjomi aprīlī samazinājušies par 2,8%, galvenokārt pateicoties krīzei zivju pārstrādē un konservēšanā, kur apjomi samazinājušies – par 33,4%. Gandrīz visās citās pārtikas rūpniecības nozares vērojams apjomu pieaugums – dzērienu ražošanā – par 3,8%; gaļas un gaļas produktu ražošanā, pārstrādē un konservēšanā – par 6,4%; piena produktu ražošanā – par 8,2%; augļu un dārzeņu pārstrādē un konservēšanā – par 12,9 procentiem.
Produkcijas izlaide aprīlī palielinājusies citu transportlīdzekļu (kuģu, laivu, lokomotīvju un ritošā sastāva remonts) ražošanā – par 24,9%, būvmateriālu ražošanā – par 18,8%; tekstilizstrādājumu ražošanā – par 11,2%; gatavo metālizstrādājumu ražošanā – par 9,2%; mēbeļu ražošanā – par 6,3%; koksnes un koka izstrādājumu ražošanā – par 4,1 procentu.
Ražošanas apjomi samazinājušies metālu ražošanā – par 4,9%; apģērbu ražošanā – par 2,9%; radio, televīzijas un sakaru iekārtu un aparatūras ražošanā – par 30,5 procentiem. Tirdzniecība – plus 22%
Agita Klapare,  NRA  06/10/05    Šā gada pirmo četru mēnešu apgrozījums mazumtirdzniecībā ir pieaudzis par 22% salīdzinājumā ar šo laika periodu 2004. gadā.
Aprīlī mazumtirdzniecības apgrozījums salīdzinājumā ar pagājušā gada aprīļa apgrozījumu palielinājies par 20,1%. Un tas ir par 3,5% vairāk nekā apgrozība šā gada martā. 
Centrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka Latvijā šā gada pirmajos četros mēnešos par 22,1% pieaugusi mazumtirdzniecība nespecializētajos veikalos, kur pārsvarā ir pārtika. Par 5,6% augusi pārtikas, dzērienu un tabakas mazumtirdzniecība specializētajos veikalos. Mēbeļu, apgaismes ierīču, mājsaimniecības priekšmetu, elektropiederumu, radio preču, televizoru, būvmateriālu, krāsu, stikla un tamlīdzīgu preču mazumtirdzniecība augusi par 21,8%. Farmaceitisko un medicīnisko preču, kosmētikas un tualetes piederumu mazumtirdzniecība, salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo periodu, palielinājusies par 17,2%. 
Auto degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumu aprites rādītāji liecina, ka šā gada aprīlī apgrozījums ir audzis par 22,6% salīdzinājumā ar 2004. gada aprīli. Bet šā gada pirmo četru mēnešu apgrozījums auto degvielas mazumtirdzniecībā, salīdzinot ar attiecīgo laika periodu pērn, ir palielinājies par 32,9%. Savukārt šā gada pirmajos četros mēnešos salīdzinājumā ar pagājušā gada attiecīgo laika periodu par 18,7% pieaudzis automašīnu, motociklu un to rezerves daļu un piederumu apgrozījums. 
Uzņēmumu, kuru pamatdarbība ir automobiļu, motociklu un to rezerves daļu un piederumu pārdošana, apgrozījums aprīlī, salīdzinot ar pagājušā gada aprīli, pieaudzis par 14,6%, tai skaitā automobiļu pārdošanas apgrozījums – par 7,2%.
Prognozē latu depozītu likmju kritumu
Lelde Petrāne,  NRA  06/10/05    Latu depozītu likmju samazinājumu var gaidīt šā gada otrajā pusē. Noguldīt brīvos naudas līdzekļus depozītos ar izdevīgām likmēm var paspēt līdz vasaras vidum.
Jau maija beigās Parex bankas Aktīvu un pasīvu komiteja, pamatojoties uz esošo starpbanku likmju līmeni un bankas stratēģiju depozītu tirgū, nolēma pārskatīt piedāvātās depozītu likmes, samazinot tās gan latos, gan eiro, gan ASV dolāros. "Depozītu likmes mēs nosakām, balstoties uz racionāliem kritērijiem – ekonomisko stāvokli, depozītu termiņiem, kā arī konkurenci un depozītu likmēm starpbanku tirgū," stāstīja Parex bankas privātpersonu un mazo un vidējo uzņēmumu daļas vadītājs Guntis Beļavskis. Pēc bankas ekspertu vērtējuma, patlaban likmes latos ir stabilas, taču sakarā ar lata piesaisti eiro un lata augsto likviditāti starpbanku tirgū depozītu likmes pamazām krītas un pakāpeniski tuvojas eiro likmēm. Savukārt likmes ASV dolāros pēdējā laikā ir augušas un, visticamāk, turpinās augt arī tuvākajā nākotnē.
Arī Nordea Bank Finland Latvijas filiāles analītiķi tuvākajā nākotnē sagaida nelielas izmaiņas banku piedāvātajās depozītu likmēs – nedaudz palielināsies depozītu likmes noguldījumiem ASV dolāros, savukārt latu depozītu likmes nedaudz samazināsies. Būtiskām izmaiņām eiro depozītu likmēs pašlaik neesot iemesla.
Līdzīgās domās ir SEB Unibankas Resursu pārvaldes vadītājs Kristaps Strazds. Viņš norādīja, ka depozītu likmēm latos ir prognozējams diezgan liels kritums – līdz pat pusprocentam vai vairāk. Eiro likmes, pēc K. Strazda domām, tikai nedaudz mainīsies, – iespējams neliels kritums. 
Arī Rietumu bankas resursu nodaļas vadītājs Aleksejs Generalovs prognozē, ka starpbanku likme ASV dolāriem līdz šī gada beigām varētu pakāpeniski pieaugt no pašreizējiem 3 līdz 3,75%, savukārt starpbanku likmes eiro un latiem, visticamāk, palikšot bez izmaiņām.
Lasis acīmredzot drīzumā lētāks nekļūs 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  06/10/05    Laša cenai Latvijas veikalos pagaidām nav lielu izredžu kristies, jo ES, visticamāk, drīzumā neatcels paaugstināto muitas tarifu šo zivju eksportam no Norvēģijas, kas ir galvenais piegādātājs latviešu pircējiem. 
Ceturtdien Briselē sanāca ES antidempinga komitejas eksperti, lai apspriestos par aprīlī ieviesto tarifu efektivitāti, kas par vidēji 16% palielina importēto zivju cenu. Sarunas vilkās līdz vēlam vakaram un, kā Dienu informēja Ekonomikas ministrijā, esot pamats cerēt uz tarifu samazināšanu, bet ne pilnīgu atcelšanu. Īru diplomāti min, ka komiteja vienojusies par "pasākumiem, kas lielās līnijās ir līdzīgi pašreizējiem, proti, noteiktu kvotu var ievest bez tarifa un pārējai ir ierobežojums", un stāsies spēkā oktobrī. Tehniskās detaļas par nodevu lielumu neizpaužot, īru avoti atzīst, ka tarifi netiks atcelti. Eiropas Komisija tagad mēneša laikā paziņošot, kas notiks ar tarifiem pēc oktobra.
EM Dienu informēja, ka tā iestājusies pret antidempinga pasākumu pagarināšanu, jo uzskata tos par nepamatotiem. Zināms, ka tāda pati nostāja ir arī Lietuvai un Igaunijai. 
Līdere cīņā par tarifu atcelšanu ir Norvēģijai kaimiņos esošā Dānija, kuras zivju pār-strādes nozare pēc 6—24% lielo tarifu ieviešanas aprīlī smagi cietusi, taču barjeru saglabāšanu aizstāv briti un īri, kuru sešu mazo kompāniju sūdzība par norvēģu dempingu arī bija pamatā EK sāktajai izmeklēšanai un tai sekojošajai ierobežojumu ieviešanai. 
EK Dienu informēja, ka izmeklēšana par Norvēģijas lašu importa ietekmi uz ES tirgu turpināsies vismaz līdz oktobrim un tikai tad tikšot lemts, vai tarifi atceļami vai nē. Pašreiz notiekošais esot vienīgi konsultācijas ar dalībvalstīm. 
Norvēģija dempingu noliedz un solījusies ES iesūdzēt Pasaules tirdzniecības organizācijā.

Pirmajā ceturksnī IKP pieaug par 7,4%DELFI  06/10/05    Šī gada pirmajā ceturksnī Latvijas Iekšzemes kopprodukts pieaudzis par 7,4%, kas ir nedaudz lēnāks pieauguma temps, salīdzinot ar pērnā gada pirmo ceturksni (8,7%), liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
IKP pieaugumu šajā periodā veicināja apjomu kāpums tirdzniecībā par 15,7%, transporta un sakaru nozarē par 11,1%, komercpakalpojumu nozarē par 5,1%, būvniecībā par 16,2%. 
Apstrādes rūpniecībā apjomi samazinājās par 0,1%, ko visvairāk ietekmēja ražošanas apjomu kritums kokapstrādē par 6,9%. Komunālie, sociālie un individuālie pakalpojumi kopumā palielinājušies par 5,7%, kam pamatā bija kultūras, atpūtas un sporta pakalpojumu apjoma kāpums par 27,1%. 
Elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē bija vērojams apjomu kritums par 0,2%. 
Nozvejas pieaugums Baltijas jūrā un Rīgas jūras līcī par 30%, kā arī Centrālaustrumu Atlantijā veicināja zvejniecības apjoma kāpumu par 60%. 
Lauksaimniecības nozarē produkcijas apjomi salīdzināmās cenās auguši par 3,5%, bet faktiskajās cenās - par 19,4%. 

Kultūrā...

Izstādes    
Maija Rudovska,  NRA  06/06/05    Ārzemju mākslas muzejā līdz 31. jūlijam kā Itālijas Republikas Nacionālo svētku svinību pasākums apskatāma itāļu tēlnieka Masimo Gjoti (Massimo Ghiotti) objektu izstāde Kārtība, telpa, ritms. Mākslinieks dzimis 1938. gadā Turīnā, Itālijā; tur pabeidzis Albertinas Mākslas akadēmiju un ieguvis tēlnieka diplomu. Gjoti savā izstādē mēģina pozitīvi raudzīties uz diskursu cilvēks un mašīna, viņa mākslas darbi veido detalizētu mašīnu civilizācijas ainu. Tēlnieks nepārveido un neveido no jauna. Viņš nostiprina jau pastāvošo kārtību ar dažādiem komponēšanas veidiem: dublējumu un atkārtojumu ritms veido materiāli telpisku ainu. To, ko Mikelandželo Pistoleto savulaik panāca ar spoguļu sistēmu, M. Gjoti īsteno reālā materiālā un telpā. Apjomīgākie izstādes darbi tiks izstādīti skvērā pie Rīgas pils un tos varēs apskatīt visi interesenti. Tie ir kā intriga, lai aicinātu ienākt Ārzemju mākslas muzejā un iepazīt tuvāk slavenā itāļu tēlnieka darbus. Izstādē varēs apskatīt objektus, kas radīti laikā no 1983. gada līdz 2003. gadam.
- Valmierā, galerijā Laipa piektdien tika atklāta Jāņa Gunāra Kalnmaļa gleznu izstāde. Tā izvietota divās telpās – A/S LATVENERGO ZET pārvaldē Raiņa ielā 14 un galerijā Laipa. Jānis Gunārs Kalnmalis (1939) 1967. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu (pie profesora Eduarda Kalniņa) un šo gadu laikā māksliniekam bijušas 20 personālizstādes. "Šodienas Latvijas glezniecībā Jānis Kalnmalis ir viens no nedaudzajiem, kurš apzināti strādā dabā, mērķtiecīgi pārrada emocionālos redzējumus, noskaņas vispārinātā mākslas tēlā. Neatkarīgi no tā, vai par gleznieciskās valodas pirmavotu kļūst kāda no Eiropas pilsētām, kuras viņš regulāri iepazīst, rīko tajās personālizstādes un glezno, vai arī tie ir pašmāju koki, krūmi un žagari, kā viņš pats šos gleznojumus nodēvējis. Būtiskākais nestandarta formātos apstādinātajos mirkļos ir veids, kādā mākslinieks runā par laika un telpas vienību", atzīst mākslas zinātniece Ingrīda Burāne. Izstāde apskatāma līdz 1. jūlijam.
- Galerijā Bastejs ceturtdien atklās izstādi ar nosaukumu Pret straumi. Konceptuāli tā piedāvā uzskatu – būt straumē nozīmē būt māksliniekam, pret straumi – būt māksliniekam ar savu izvēli un pārliecību. Izstādē piedalās vairāki mākslinieki: Liena Baklāne, Laima Bikše, Līga Ķempe, Kalvis Zuters, Kalvis Zālītis, Inga Jurova, Reinis Virtmanis, Roberts Diners, Valdis Brože. No 19. aprīļa līdz 10. maijam šī izstāde bija skatāma Sanktpēterburgā, galerijā Arka.
- Mākslas galerijā ag7 otrdien pulksten 18 Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļas meistardarbnīcas studentu Natālijas Ušakovas un Karinas Rungenfeldes maģistra darbu aizstāvēšana – gleznu izstāde, kura būs skatāma līdz 17. jūnijam.
Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  06/07/05     Nikolajs Uranovs.Ugunīgais varoņdarbs. Tulkojuši Jānis Rozenieks un Marika Saturiņa. Vieda, 2005
Jaunums ezotēriskās literatūras klāstā. Grāmatā apkopota Nikolaja Uranova (1914–1981) garīgi filozofiskie apraksti un esejas par dzīvās ētikas mācības tēmu. Te vienviet apvienoti viņa krājumi Zīmes, Sakaru pavedieni un Cilvēka sfēras, kā arī nozīmīgais darbs Sākotņu mijiedarbības noslēpumi. 
Oīns Kolfers. Supernaturālists. Tulkojusi Sabīne Ozola. Jumava, 2005 
Supertehnoloģiju kontrolētajā nākotnes satelītpilsētā no bāreņu nama izbēg pusaudzis Kosmo Kalniņš. Taču par brīvību viņam gandrīz nākas maksāt ar dzīvību. Drīz vien viņš atklāj, ka redz savādas būtnes, kas pārtiek no cilvēka enerģijas. Cīņa ar parazītiem izrādās trauksmaina, negaidītu piedzīvojumu un pavērsienu pilna. 
Mirzakarīms Norbekovs Visi stiķi un niķi jeb Kā par velti dabūt veselu miljonu risinājumu. No krievu valodas tulkojis Marians Rižijs. Vieda, 2005
Jāteic, ka, burtiski tulkojot šī Krievijas superbestsellera virsrakstu pirmo daļu, tas skan: "Kur ziemo Kuzkina māte". Grāmatas labi raksturo tās ievadā lasāmais Paziņojums, kas vēsta par dienišķu ekskursiju Paradīzē, kuras laikā gids klusi virina durvis. Klusi tāpēc, ka aiz katras no tām sēž pa kādas konfesijas pārstāvim, kas domā, ka viņa ticība ir vienīgā pareizā pasaulē. Grāmata aicina neieciklēties "vienīgajā un īstajā lietu kārtībā" un palūkoties uz dzīvi bez aizspriedumiem.
Novadu folklora. Simt gadu gulēju, vēl simt gulēšu, izd. Zinātne, 2005
Latviešu folkloras krātuves sagatavotais izdevums iepazīstina par Latvijas novados sastopamajām mantas teikām. Plašajā Ievas Vītolas grāmatas ievadpētījumā varam izlasīt, kur un kā naudas lādes glabājas, bet pašas teikas sadalītas pa novadiem un tām pievienotas vairākas kartes. Naudas dīķis, Naudas avots, Naudas kalns un Zelta kalns, Mantiņa grava – tās ir tikai dažas vietas, kur, pēc ļaužu ziņām, manta atrodama.
Igors Vagins. Kāpēc tu vēl esi nabags? Tulkojusi Aina Cebura. Vieda, 2005 
Grāmatas apakšvirsraksts liecina, ka šis darbs ir "ceļš uz finansiālu labklājību". Pilnībā var piekrist tās autora prātulai par to, ka nauda dievina cilvēkus, kas prot netradicionāli domāt un nebaidās no pārmaiņām. Lai dzīvotu pārticībā, nav obligāti jābūt naftas magnātam, pirmā un svarīgākā lieta ir pozitīvi noskaņoties un mērķtiecīgi pilnveidoties. Psihologa Igora Vagina grāmatā atrodami praktiski padomi, kas noderēs visiem, kas uzsākuši biznesu.
Ričards Kohs. Princips 80/20. Tulkojusi Ieva Vaine. Jumava, 2005
Grāmatas autors secinājis, ka 80 procenti rezultātu ir atkarīgi tikai no aptuveni 20 procentiem cēloņu. Citiem vārdiem sakot, cilvēks darbojas daudz, bet neproduktīvi. No šīs teorijas izriet provokatīvā darba pamatnostādne – kā sasniegt vairāk, darot mazāk.
Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  06/07/05    
- Ākstu cepurēm jauni īpašnieki. Latvijas Aktieru asociācijas rīkotajos Teātra dienas svētkos jau astoto gadu tika pasniegtas LAA iedibinātās balvas – Āksta cepures, ko pasniedz vienai teātra māksliniecei un vienam teātra māksliniekam. Šogad cepures saņēma Svetlana Bless un Valdis Lūriņš.
- Latio kalendārs. Nekustamo īpašumu aģentūra Latio aicina pieteikties 2006. gada kalendāra veidošanai fotomāksliniekus vecumā līdz 35 gadiem, kas jau piedalījušies izstādēs un projektos, taču vēlas gūt plašāku atpazīstamību. Latio ar melnbaltās fotogrāfijas apzināšanas un fotomākslas attīstīšanas projektu nodarbojas trešo gadu. Jauno fotomākslinieku darbus vērtēs žūrija, izvēloties 13 fotogrāfijas. Žūrijā darbosies kultūras ministre Helēna Demakova, Valsts kultūrkapitāla fonda padomes priekšsēdētājs Ojārs Pētersons, Latvijas Kultūras fonda valdes priekšsēdētājs Pēteris Bankovskis, fotogrāfu profesionālo organizāciju vadītāji, atzīti fotomākslinieki un kultūras jomas žurnālisti. Fotomāksliniekiem jāpiesakās līdz 23. jūnijam, piezvanot pa tālruni 9482274 un iesniedzot savu labāko melnbalto fotogrāfiju portfolio.
NRA  06/08/05
- Māris Sirmais aiziet no Latvijas. No koncertturnejas atgriezies Valsts akadēmiskais koris Latvija ar lieliem panākumiem piedalījies mākslas festivālā Singapūrā. Festivāla vadība aicinājusi kori viesos arī nākamajā vai aiznākamajā gadā. Nupat kļuvis zināms, ka atlūgumu iesniedzis Latvijas ilggadējais mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents Māris Sirmais, jo kultūras ministre Helēna Demakova no kultūras jomā strādājošo atalgojuma paaugstināšanas saraksta svītrojusi kori Latvija – šāds saraksts tika gatavots iesniegšanai šā gada budžeta grozījumos. Līdzšinējos apstākļos vismazāk atalgotā muzikālā kolektīva Latvijā vadītājs Māris Sirmais neredz iespēju, kā turpināt darbu augstvērtīga mākslinieciskā kolektīva attīstībā.
- Šodien sākas Rīgas Operas festivāls. Ar Gustava Mālera 8. simfonijas atskaņojumu šodien pulksten 19 sākas astotais Rīgas Operas festivāls. Latvijas Nacionālā opera uz katru no festivāla izrādēm 50 biļetēm piedāvā 50 procentu atlaidi.
- Dailes teātra kolektīva pilnsapulce. Vakar Latvijas Dailes teātrī notika kolektīva pilnsapulce, kurā atskatījās uz aizvadītajā sezonā paveikto un ielūkojās nākamajā – Dailes teātra 85. jubilejas sezonā. Salīdzinot ar 2003./2004. gada sezonu, teātra apmeklētības un notikušo izrāžu rādītāji šosezon ir labāki.Arno Jundze,  NRA  06/10/05   
- Apspriede Kultūras ministrijā. Vakar kultūras ministre Helēna Demakova tikās ar vairākiem radošo organizāciju pārstāvjiem, lai apspriestu situāciju, kas šonedēļ radusies pēc Latvijas Teātra darbinieku kongresā izskanējušās prasības paaugstināt aktieru algas. Apspriedei bija darba raksturs, tā nevainagojās ar kāda konkrēta dokumenta pieņemšanu un parakstīšanu, arī viedokļi par sapulces nozīmi ir pretrunīgi.
- Aleksandrs Solžeņicins pārtrauc klusēšanu. Pēc apmēram trīs gadu klusēšanas Krievijas plašsaziņas līdzekļos uzstājies Nobela prēmijas laureāts literatūrā, izcilais krievu rakstnieks un bijušais disidents Aleksandrs Solžeņicins. Telekanālam Rossija sniegtajā intervijā literāts visai kritiski izteicies par demokrātijas stāvokli Krievijā – viņaprāt, tādas šajā valstī nekad neesot bijis, bet pati valsts esot pilnībā izzagta. Pēc triumfam līdzīgās atgriešanās dzimtenē no trimdas kādubrīd A. Solžeņicins uzstājās televīzijā reizi nedēļā īpašā raidījumā, tomēr drīz vien it kā zemo reitingu dēļ viņa autorprogramma tika slēgta. Rakstnieks to uzskatīja par kārtējo varas mēģinājumu aizbāzt viņam muti politisku motīvu dēļ, tāpēc vairākus gadus atteicās sniegt intervijas elektronisko plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem.Vai aktieriem beidzot būs pieklājīgas algas?
Līvija Dūmiņa,  NRA  06/07/05    Vakar Jaunajā Rīgas teātrī notika Latvijas Teātra darbinieku savienības (LTDS) septītais kongress. 
Tajā līdzās ierastajiem organizatoriskajiem jautājumiem un valdes pārvēlēšanai izskatīti vairāki būtiski un sasāpējuši jautājumi. 
Par svarīgāko jāmin aktieru atalgojums, kas šobrīd ir apmēram 100 latu mēnesī, tāpēc kongresā izskanēja prasība to paaugstināt līdz četrām minimālajām algām valstī – patlaban tie būtu 320 lati. Kongresā uzrunu teica kultūras ministre Helēna Demakova, aicinot pieņemt rezolūciju ar prasību paaugstināt aktieru algas, kas arī tika izdarīts. Jāpiebilst, ka līdzīgas rezolūcijas pieņemtas jau arī agrāk, bet līdz šim nekas būtiski nav mainījies. Kongresā izskanēja virkne ideju, kas būtu realizējamas, lai risinātu sasāpējušos teātra dzīves jautājumus: teātru statusu, oriģināldramaturģijas stāvokli, aktieru sociālo aizsardzību. Ar dažām laika ziņā īsākām un garākām iebildēm jaunā redakcijā tika pieņemti Latvijas Teātru darbinieku savienības statūti, nobalsots par savienības reorganizāciju, ievēlēta jaunā valde, revīzijas komisija un valdes priekšsēdētāja – šajā amatā atkārtoti ievēlēta Lolita Kalna-Cauka.
Kas tad ir teātris? 
Inese Lūsiņa ,  Diena  06/08/05    Gaļina Poliščuka uzskata, ka problēma ir novecojušais teātra modelis.
Kāpēc izveidojusies situācija, ka Gaļina Poliščuka vairs nevar pastāvīgi strādāt nevienā Latvijas teātrī? — Diena jautāja režisorei, kura, kopā ar Latvijas Nacionālā teātra (NT) aktieru grupu atgriezusies no festivāla Vācijā, publiski paziņojusi, ka aiziet no NT, jo nejūtot tajā radošam darbam nepieciešamo atbalstu. "Pamatproblēma — Latvijā ir nevis režijas krīze, bet gan novecojušais padomju teātra modelis: jāizvēlas, vai nu sevi nogalināt kā mākslinieku, vai strādāt. Ja piekritīšu NT prasībām, šī "mašīna" mani sabradās un manis kā režisores nebūs," skaidro G.Poļiščuka, kuras kraso lēmumu grūti savietot ar viņas iestudējuma, J.Raiņa lugas Pūt, vējiņi! tikko gūtajiem panākumiem festivālā Jaunā Eiropa Mīlheimā pie Rūras. 
Līgumu ar NT, kas beigsies 22.jūnijā, režisore nepagarināšot, jo teātrī nevarot strādāt saskaņā ar savu māksliniecisko programmu un principiem. Šosezon NT viņa iestudējusi divas izrādes — nu jau starptautiski slavēto Pūt, vējiņi! un A.Arbuzova Cietsirdīgās spēles. Par abām skatītāju interese ir lielāka par biļešu piedāvājumu, taču nesen nācies pārtraukt jau iesākto darbu pie A.Ostrovska Vētras iestudējuma, jo direktors paziņojis ka tas, tāpat kā M.Bulgakova Meistars un Margarita, vairs neesot teātra plānā. Nākamo izrādi NT režisorei piedāvājot tikai 2006.gada janvārī, un viņu tas neapmierina. 
NT direktors Viesturs Rieksts komentē, ka teātrim, kura trupā ir 35 aktieri, nav pieņemama režisores prasība mēģināt izrādi veselus četrus mēnešus (divreiz ilgāk nekā parasti), turklāt pieprasot, lai iesaistītie aktieri strādātu tikai pie viņas. 
"To nevar pieprasīt lielā repertuāra teātrī, tas izjauc darba ritmu. Mums nav tik liela trupa, lai katram režisoram būtu sava grupiņa, savs iekšējais teātris," skaidro V.Rieksts, piebilstot. ka neviens režisors nav ieradies teātrī ar tādiem noteikumiem. Direktors uzsver, ka G.Poliščukai ļauts uz lielās skatuves eksperimentēt ar izrādi (Pūt, vējiņi!) 200 skatītājiem abpus spēles laukumam, vienlaikus nobloķējot vairāk kā 500 skatītāju vietas (zālē ir 800 vietu). "Es saņēmu smagu kritiku par šādu Lielās zāles izmantojumu, jo būtiska budžeta daļa ir teātra ieņēmumi. Režisore mūsu teātrī varēja īstenot ne tikai savas ieceres, bet pat iegribas. Viņa pati sāka diktēt noteikumus, dalīt lomas, aicināt aktierus un šķelt kolektīvu — dezorganizēt darbu," uzskata V.Rieksts, uz kura aicinājumiem apspriest turpmākos plānus režisore atbildējusi izvairīgi — gan ka jau mēģinot Jaunajā Rīgas teātrī, gan ka viņai piedāvā strādāt Dailes teātrī. Bet, kad piedāvājis V.Šekspīra Spītnieces savaldīšanu (nākamās sezonas aprīlim), viņa uz nākamo sarunu neesot ieradusies. Abu pušu strīdusābolu — A.Ostrovska Vētru — režisore izvēlējusies teātra piedāvājuma Rudens vijoles vietā, kas, viņasprāt, nav piemērota lielajai skatuvei. "Sākām strādāt, bet pēc mēneša direktors paziņoja: mēģinājumi jāpārtrauc, jo teātrim ir citi plāni," — tā Poļiščuka. Direktors gan teic, ka mēģinājumi sākti patvaļīgi.
Piekrītot, ka teātrim nav jāpakļaujas viena cilvēka kaprīzēm, režisore tomēr jautā: "Bet kas tad ir teātris, ja ne režisori, aktieri, izrādes un skatītāji? Mēģināt četrus mēnešus ir vērts, jo būs laba izrāde. Labāk, lai sezonā ir trīs labas izrādes nekā četrpadsmit sliktas!" Teātrī izveidojusies arī desmit aktieru, viņas domubiedru grupa, kurā ir Dita Lūriņa, Inga Misāne, Andris Bulis, Artūrs Krūzkops, Anna Klēvere u.c.
Ja nav iespējams sadarboties ar NT, kāpēc gan neatjaunot sadarbību ar JRT, kur kopš 2002.gada iestudētas jau divas izrādes (Viņš, viņa un Francis, Stikla zvērnīca), vai Liepājas teātri, kura repertuārā ir G.Poliščukas iestudētā Romeo un Džuljeta. Mīts. "Nedomāju, ka pārējie teātri pašlaik var atļauties konfliktu ar NT. Tāpēc man nekas cits neatlika, kā publiski paziņot savu nostāju," uzskata G.Poliščuka.
Varbūt notikušais ir impulss radīt pašai savu teātri, kā to izdarījuši Viesturs Kairišs vai Lauris Gundars. "Te atkal ir jautājums, kā valsts atbalstīs neatkarīgos teātrus. Ikviens šāds teātris Latvijā nīkuļo. Taču es jūtu sevī spēku radīt stipru aktieru komandu, koncepciju, piesaistīt skatītājus un konkurēt ārzemēs. Jautājums — cik tas ir vajadzīgs Latvijas valstij?"
Režisore vēl nav izlēmusi, ko darīs tālāk. Viņa publiski izteikusies par piedāvājumiem Vācijā, Francijā, Krievijā, taču tie esot aicinājumi veidot atsevišķas izrādes. Otrdien G.Poliščuka devās uz Maskavu interesēties par iespēju piedalīties jauno režisoru atbalsta programmā. Tā dotu viņai iespēju radoši izpausties Maskavā pusotru gadu, izveidojot aktieru grupu un iestudējot tai trīs izrādes. Rīgā režisore atgriezīsies 14.jūnijā. 
"G.Poliščuka ir talantīga un profesionāla, taču vadās no egocentriskām personiskām ambīcijām, nevis mākslas kopējā procesa interesēm. Nevajag iedomāties, ka viņa ir vienīgā mesija, kas parādījusi ideālo teātra veidu. Režisore spēj pārliecināt cilvēkus, bet vajadzētu to darīt nevis destruktīvi, bet konstruktīvi, jābūt godīgām attiecībām ar visiem partsneriem," situāciju komentē Latvijas Kultūras akadēmijas rektors, Teātra darbinieku savienības valdes loceklis Jānis Siliņš, kurš šā brīža publisko viļņošanos redz arī kā režisores PR pasākumu. 
Profesionāls, talantīgs cilvēks, viņaprāt, savu vietu mākslā atradīs un problēmas jāmeklē arī pašā.

Operas darbinieku sapulcē neielaiž žurnālisti
Arno Jundze,  NRA  06/09/05    Algu skandāls, kas uzvirmoja pēc pirmdien notikušā Latvijas Teātra darbinieku savienības kongresa, vēršas plašumā. 
Kā jau Neatkarīgā informēja, aktieru prasībām sekojuši citu kultūras nozaru pārstāvji. Otrdien, protestējot pret gadiem ilgi nerisināto algu jautājumu, atlūgumu uzrakstījis Valsts akadēmiskā kora Latvija ilggadējais mākslinieciskais vadītājs un galvenais diriģents Māris Sirmais. 
Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās neoficiālās informācijas, vakar notika Latvijas Nacionālās operas mākslinieku tikšanās ar operas vadību. Kad Neatkarīgās žurnāliste Līvija Dūmiņa centās iekļūt sapulcē, lai par notiekošo varētu informēt lasītājus, apsardze pēc garas skaidrošanās viņu operā neielaida. Sazvanītā LNO preses sekretāre Mairita Brice neveikli paskaidroja, ka šī ir divpusēja tikšanās starp vadību un solistiem, un piedāvāja sniegt informāciju pēc sapulces.
Neatkarīgās rīcībā ir neoficiāla informācija, ka operas solisti ir pieteikuši streiku, kurš noraidīts neprecīzu juridisku formulējumu dēļ.
Kā Neatkarīgajai teica viens no operas solistiem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji uz sapulci tika aicināti, lai mazinātu paredzamo vadības spiedienu, taču diemžēl viņus vadība atstāja aiz durvīm. 
Neatkarīgā uzzināja, ka solisti pieteikuši streiku, jo uzskata, ka nodarbinātības un atalgojuma jautājumi operā "ir zem katras kritikas". Taču saruna nav notikusi, Latvijas Nacionālās operas direktors Andrejs Žagars paudis savu viedokli, darbiniekus pie vārda nelaižot – "viņš mūs nedzird vai negrib dzirdēt un piekrīt runāt tikai jurista klātbūtnē". Direktors pārmetot dziedātājiem nelojalitāti, kas atalgojuma jautājumu cenšas risināt ar galējiem līdzekļiem, taču šāds lēmums pieņemts, jo solījumi bārstīti gadiem, bet nekas nav mainījies. 
LNO preses sekretāre Mairita Brice Neatkarīgajai teica, ka streiks esot ticis pieteikts pagājušajā nedēļā, taču, tā kā nav notikusi visa likumā par streiku noteiktā procedūra – izmantotas visas sarunu metodes –, opera vērsīsies tiesā ar lūgumu atzīt streika pieteikumu par nederīgu. M. Brice sacīja, ka noprotams – galvenais šā incidenta vaininieks ir LNO solistu arodbiedrība, kas dziedātājus par viņiem aktuāliem jautājumiem informē nepilnīgi. Proti, daudzi dziedātāji tikai sapulcē uzzinājuši, ka 28. maijā opera iesniegusi LNO konsultatīvajai padomei pieteikumu budžeta grozījumiem – ar prasību palielināt operas solistu algas, taču jautājums izskatīšanai atlikts līdz 13. jūlijam, tātad streikam būtībā neesot objektīva pamata.Izstrādās Rīgas pilsētas kultūras stratēģiju LETA  06/09/05    Rīgas domes Kultūras pārvalde izstrādās pilsētas kultūras stratēģiju, kurā paredzēts noteikt Rīgas kultūras politikas prioritātes. Rīgas domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komiteja šodien noteica stratēģijas izstrādes vadības grupas statusu un skaitlisko sastāvu. Dokumenta izstrādē ir paredzēts iesaistīt kultūras speciālistus no Rīgas priekšpilsētām un rajoniem, kā arī ekspertus no radošo apvienību un nevalstiskajām organizācijām.Kā komitejas sēdē teica Kultūras pārvaldes priekšniece Diāna Čivle, līdzīgs dokuments, kas ir izstrādāts pirms vairākiem gadiem, patlaban ir zaudējis aktualitāti, tāpēc būtu jāizstrādā jauns dokuments, kas atbilstu mūsdienu situācijai Rīgas kultūras dzīvē. 
Čivle izteica cerību, ka stratēģija kļūs par nākamā gada pilsētas budžeta un kultūras prioritāšu noteikšanas pamatojumu. 
Speciālisti: arhitektūras jomā ir iestājusies krīzeLETA  06/09/05     Latvijā arhitektūrā ir iestājusies krīze, ceturtdien preses konferencē atzina nozares speciālisti. Kā uzskata speciālisti, krīzes iemesli meklējami izglītības un arhitektu sertifikācijas sistēmā, likumdošanā, sabiedrības vērtību sistēmā un citos apstākļos. 
Līdz šim bieži arhitektoniskā risinājuma izvēlē noteicošais bijis līdzekļu ietaupīšana, nevis estētiskā kvalitāte, uzsvēra arhitekti. 
"Arhitektūras skiču konkurss tiek formulēts kā iepirkums, kur tiek pasūtīts gala produkts - piemēram, skola, un galvenais uzvarētāja noteikšanas kritērijs ir cena," norādīja arhitekts Andis Sīlis. 
Lai situāciju risinātu, Kultūras ministrija līdz gada beigām plāno izstrādāt Arhitektūras kvalitātes likumu. Tajā paredzēts iestrādāt arhitektoniskās kvalitātes kritērijus, kuri būs jāņem vērā, būvējot jaunas ēkas. 
Kultūras ministre Helēna Demakova (TP) prognozēja, ka Saeima likumu varētu pieņemt nākamā gada vasarā. 
Kā norādīja Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas vadītājs (VKPAI) Juris Dambis, dokumenta galvenais uzdevums būs izvirzīt prasības pret telpas estētisko kvalitāti, kas līdz šim nevienā dokumentā nav noteiktas. 
Dambis skaidroja, ka kādu no būvniecības iecerēm nevar nesaskaņot tādēļ, ka tā vienkārši kādam nepatīk. Likumdošanā nekur nav izvirzītas estētiskās kvalitātes prasības, tādēļ estētiskās kvalitātes trūkuma dēļ projektu noraidīt nevar. 
Sīlis kā vienu no neveiksmīgajiem piemēriem minēja pašvaldības SIA "Rīgas nami" pasūtīto jaunbūves projektu Rātslaukumā, kuru pagājušajā nedēļā izskatīja Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome. 
Kā norādīja Sīlis, jaunbūves projekta estētiskā kvalitāte ir apšaubāma, taču to nav iemesla nesaskaņot, jo pasūtītāji izgājuši visu likumā noteikto procesu - rīkots atklāts arhitektu ideju konkurss, kura rezultātā izvēlēts viens no projektiem. Līdz ar to nekas neliedz par nodokļu maksātāju naudu Rātslaukumā uzbūvēt vēl vienu ēku, kas pazeminās vides estētisko kvalitāti. 
Rīgas domes Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētājs Edmunds Krastiņš (TP) gan šodien solīja, ka ēka būvēta netiks. 
Viņš uzsvēra, ka pašvaldība strādā pie pilsētas arhitektūras biroja izveidošanas, kas rūpēsies, lai pilsētas arhitektoniskās kvalitātes koncepcijas izstrādāšanu un tās ievērošanu. 
Krastiņš gan norādīja, ka pašvaldībai nebūs grūti sadarbībā ar speciālistiem noteikt biroja kompetenci un risināmos jautājumus, bet lielākā problēma varētu būt atrast cilvēku, kas šo biroju vadīs. 
Kultūras akmeņu pārsteigums
Juris Paiders,  NRA  06/10/05     Laikā, kad operas mākslinieki streiko un kad atlūgumu par piecus gadus nepalielinātajām algām kultūras ministrei uz galda ir uzsviedis Valsts akadēmiskā kora Latvija mākslinieciskais vadītājs Māris Sirmais, nauda atrodas smaidošiem akmeņiem, jo tie vērtīgāki.
Ko ir vērtas operas solistu algas pret Parīzes centrā novietotiem un aplī saliktiem četriem un pieciem laukakmeņiem, uz kuriem kaut kas tiks projicēts? Turklāt, ja šāda projekta tāme ir gandrīz pusmiljona latu, tad strīds ir vienīgi par to, vai piemaksāt vēl liekus simt tūkstošus vai ļaut Latvijas valsts prestižam sabirzt pīšļos, jo par šādu kopējo kultūras projektu rokas viens otram spieda Latvijas valsts prezidente un Francijas prezidents. Tagad, no malas vērojot debates par to, ka bez papildus piemaksātiem simt tūkstošiem latu franču – latviešu kultūras kopprojekts neesot iekustināms, pārņem izbrīns par operas darbiniekiem un solistiem, kurus var iekustināt un pat likt dziedāt par 180 latiem mēnesī.
Ar šo valsti kaut kas nav kārtībā. Ministri var aci nepamirkšķinot parakstīties iztērēt pusmiljonu starptautiskā kultūras projektā, kas gan vairāk izskatās pēc naudas nokurināšanas, un tiem pašiem ministriem pietiek nekaunības plātīt rokas, kad atklājas, ka inflācija ir novedusi izmisumā kultūras darbiniekus. 
Latvijas valsts prestižs necietīs ne par matu, ja valsts atteiksies no bezjēdzīgi dārga pseidomoderna kultūras projekta. Valsts, kura pasaka nē naudas nokurinātājiem, drīzāk iemantos citu valstu iedzīvotāju cieņu, nevis nosodījumu. Atteikšanos no pseidomodernistiskiem projektiem kopējā korī nosodīs tikai Sorosa fonda apmaksāti skribenti, kuri paši barojas gan no sponsoru atvēlētajiem miljoniem, gan bāž savas alkatīgās ķepas valsts kasē.Latvijas valsts prestižu grauj noziedzīgi zemās algas operas solistiem un kultūras darbiniekiem. Kad Eiropas prese sāks aprakstīt ES dalībvalsts attieksmi pret nopietno kultūru, tad to kaunu un negodu nevarēs izstrēbt ar pieciem Smaidošiem laukakmeņiem pat tad, ja tos novietos ne tikai Parīzes centrā un Londonas Trafalgara laukumā. Vai operas solisti ir iebiedēti
Inga Paparde,  NRA  06/10/05     Latvijas Nacionālās operas (LNO) vadība tās direktora Andreja Žagara personā ir pilnīgi pārliecināta, ka operas solistu streiks nenotiks un izrāžu norise nav apdraudēta. "Tas ir vadības spiediens, cilvēki ir apstrādāti pa vienam un iebiedēti," apgalvo operas solistu arodbiedrības vadītāja un soliste Ieva Viļuma.
LNO vadība ir saņēmusi LNO solistu arodbiedrības streika pieteikumu, kurā ir izvirzītas vairākas prasības – solistu minimālo algu paaugstināt līdz 400 latiem mēnesī pēc nodokļu nomaksas, nodrošināt štata solistus ar regulāru darba slodzi, viesu un ārštata solistu izmantošanu izrādēs pieļaut tikai 25 procentu apmērā, kā arī, sākot no jaunās sezonas, nodrošināt ne mazāk kā desmit operu izrādes mēnesī uz lielās skatuves un ne mazāk kā trīs izrādes, koncertuzdevumus jaunajā zālē. LNO solistu arodbiedrības kopsapulce notikusi 18. maijā, kad ar balsu vairākumu tika pieņemts lēmums par streiku no 16. jūnija pulksten 19. LNO vadībai 1. jūnijā iesniegtajā streika pieteikumā arodbiedrība raksta: "Streiks ir galējā metode, ko lieto bezizejas situācijās, bet šobrīd tā mums šķiet vienīgā iespēja." Pieteikumā arī minēts, ka streikā piedalīsies 24 personas.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka trešdien žurnālistiem netika ļauts piedalīties operas solistu un LNO vadības sarunā. Pamatojums – saruna esot bijusi tikai divpusēja. Žurnālistus uz pasākumiem uzaicina operas vadība ar preses sekretāres starpniecību, un tad tiekot atbildēts uz visiem jautājumiem. LNO preses sekretāre Mairita Brice Neatkarīgajai piebilda, ka J. Žagars aicinājis solistus uz tikšanos, tāpēc sanācis misēklis, ka žurnālistiem nav ļauts piedalīties. Rīgas Operas festivāla laikā par operu ļoti interesējas ārvalstu plašsaziņas mediji, tomēr M. Brice noliedza, ka pret ārvalstu žurnālistiem ir labvēlīgāka attieksme. "Arī viņi netiktu ielaisti operas solistu un vadības sapulcē," teica M. Brice.
Vakar LNO direktors A. Žagars pauda pārliecību, ka iecerētais streiks neietekmēs izrāžu norisi un Rīgas Operas festivālu, kas šajās dienās norit galvaspilsētā (streika pirmajā dienā paredzēta Dž. Pučīni operas Toska izrāde). Pēc A. Žagara domām, satraukumam nav pamata, jo no 28 operas solistiem tikai deviņi esot gatavi streikot. No 19 solistiem, kuri piedalījās arodbiedrības sapulcē un pauda atbalstu streikam, desmit ir mainījuši savas domas un uzrakstījuši iesniegumus, ka streikot negrasās. Turklāt izrādes tiek iestudētas vairākos sastāvos, lai varētu aizvietot slimu vai promesošu solistu, liekot noprast, ka tā varēs aizvietot arī streikotāju. A. Žagars sacīja, ka situācija ir mīklaina un pretrunīga; daudzi solisti neesot sapratuši, kas notiek, citi parakstījušies par atbalstu streikam, domādami, ka parakstās par piedalīšanos arodbiedrības sapulcē un tamlīdzīgi. LNO vadība nedomājot vērsties ne pret vienu no operas solistiem ar represijām. Uz jautājumu, kāpēc A. Žagars sarunā ar operas solistiem licis piecelies kājās tam, kas informējis un sasaucis presi, LNO vadītājs vakar žurnālistiem sacīja: "Jūs esat maldināti!". Arī par solistu algām A. Žagars ieteica taujāt operas vadībai, jo tā esot visprecīzākā informācija. Mākslinieki mēdzot būt ļoti emocionāli un nekritiski, runājot par atalgojumu. LNO vadība ir iesniegusi prasību tiesā, apstrīdot arodbiedrības pieteikto streiku.
"Man nav informācijas, ka tik daudz solistu būtu atteikušies piedalīties streikā, bet vadības spiediens ir liels, cilvēki tiek apstrādāti pa vienam, ietekmēti un iebiedēti," Neatkarīgajai sacīja operas soliste un arodbiedrības vadītāja Ieva Viļuma. Iespējams, kāds atteicies piedalīties šāda spiediena dēļ, baidoties no iespējamās diskriminācijas nākotnē. I. Viļuma sacīja, ka šī diskriminācija izpaužoties kā lomu nedošana un nelaišana dziedāt izrādēs, ja solistam ir citāds viedoklis nekā operas vadībai. Tādu solistu operā esot ļoti daudz, daudzi – uz nervu sabrukuma robežas. "Tas velkas gadiem, solisti dzīvo patstāvīgās bailēs," viedokli pauda I. Viļuma. Apzināti tiekot šķelts kolektīvs un notiekot citādi domājošu solistu gremdēšana. Kā piemēru I. Viļuma min pati sevi. Viņa strādā operā no 1995. gada, bet, kopš kļuvusi par arodbiedrības vadītāju pirms trim gadiem, viņai sistemātiski tiek noņemtas lomas. I. Viļuma ir pārliecināta, ka "tā šis jautājums netiks atstāts; solistiem ir jāaizstāv savas tiesības". Šodien arodbiedrība vēlreiz tiekas ar solistiem, lai izrunātu streika norisi. M. Brice Neatkarīgajai apgalvo, ka šāda solistu iebiedēšana nenotiekot. Atbildot uz jautājumu par arodbiedrības prasību paaugstināt minimālo algu visiem solistiem, A. Žagars teica: "Mans pienākums ir nodrošināt augstu profesionālo līmeni; to nevar panākt ar šādu sociālistiskās vienlīdzības principu, nodrošinot visiem vienādas algas. Alga solistam ir atkarīga no tā, kā un cik daudz viņš dzied. Pašlaik operas solistu vidējā alga ir 330 latu uz papīra mēnesī, bet katram solistam tā atšķiras un ir citādāka gandrīz katru mēnesi. LNO dati par šāgada pieciem mēnešiem liecina, ka mazākā vidējā alga šogad bijusi 161 lats, bet lielākā vidējā – 752 lati. Lielākā alga, ko saņēmis kāds operas solists šogad mēnesī, ir 1275 lati, bet nākamajā mēnesī šis solists saņēmis tikai 280 latus. Kāds cits solists saņēmis 1227 latus vienā mēnesī, taču pārējos mēnešos viņa alga bijusi ap 300 latu. No algu saraksta izriet, ka neviens no operas solistiem nesaņem konkrētu naudas summu mēnesī; tā būtiski mainās ik mēnesi. LNO vadība skaidro, ka solistu atalgojums veidojas no 160 latu pamatalgas (tādu operā saņemot tikai tie solisti, kuriem nav nevienas izrādes mēnesī) un piemaksas par katru izrādi, tāpēc esot tik lielas atšķirības pa mēnešiem. Vidējā izpeļņa orķestra dalībniekiem ir 307, koristiem – 233, baleta māksliniekiem – 290 latu. A. Žagara alga mēnesī ir 1100 latu uz papīra, bet viņa vietniekiem – 600 latu.
A. Žagars sacīja, ka solistu algu palielinājuma pieprasījums ir iesniegts LNO konsultatīvajā padomē; plānotais finansējuma palielinājums ir par 98 procentiem. Tieši šo informāciju – priekšlikumi budžeta grozījumiem ir sagatavoti un jau maija beigās iesniegti šajā padomē – operas vadība trešdien sniedza operas solistiem. Konsultatīvā padome šo jautājumu skatīs 13. jūlijā. LNO finanšu direktors Normunds Matutis sacīja, ka desmit solisti jau no 1. septembra noteikti saņems lielākas piemaksas. Tie būšot pašlaik visnodarbinātākie solisti. Lai vērtētu solistu profesionalitāti un kvalifikāciju, LNO iecerējusi izveidot starptautisku komisiju, kas varētu sākt darboties rudenī. 
***
Fakti
Vidējā izpeļņa Latvijas Nacionālajā operā (pirms nodokļu nomaksas)
- Orķestra dalībnieki – Ls 307
- Koristi – Ls 233
- Baleta mākslinieki – Ls 290
- Andreja Žagara alga – Ls 1100
- Direktora vietnieki – Ls 600
- Minimālā solistu alga Ls 160
- Vidējā solistu alga Ls 330
- Maksimālā mēnešalga solistam 2005. gadā bijusi 1275 lati Tumsas spuldze aicina nebaidīties 
Anda Kļaviņa, Dienas speciālkorespondente Venēcijas biennālē,  Diena  06/10/05    Mākslinieku grupa F5 pārstāv Latviju 51.Venēcijas mākslas biennālē.
Romantiski, saka kāds itālis, kurš tikko iznācis no Latvijas ekspozīcijas, un no speciāli šūdinātas somiņas izņem pārlapot projektam veltīto katalogu. Tas ir ceļojums pa tumsu kā cilvēka prātu, ko pasaules lielākajā mākslas izstādē šogad piedāvā grupa F5. Piķa tumsā stāstot par kādu zinātnieku, kurš pirms simt gadiem izgudrojis tumsas spuldzi un gājis bojā, Ieva Rubeza, Mārtiņš Ratniks, Ervīns Broks un Līga Marcinkeviča panāk, ka skatītājs tiek konfrontēts ar viņa paša prāta tumsu/gaismu. Izstāde Tumsas spuldze ar Latvijas kultūras ministres Helēnas Demakovas uzrunu atklāšanu piedzīvo piektdien plkst.17 — oficiālajā 51.Venēcijas mākslas biennāles atklāšanas dienā. Tā būs skatāma līdz 6.novembrim, kad melno drapēriju apakša jau mirks ikgadējo Venēcijas plūdu ūdeņos.
Mākslinieki stāsta, ka viņu mērķis bija radīt sajūtu, ka atrodies tumšā prāta telpā, kuru ik palaikam izgaismo apziņas uzzibsnījumi. Instalācijā izmantotas hologrammas, video, "smadzeņu" objekts, skaņa, bet spēcīgākais medijs ir pati tumsa. "Tumsa, lai nebūtu liekas vizuālās slodzes," saka Līga Marcinkeviča, kura ir šā projekta kuratore. 
"Ir cilvēki, kuri neparko neiet dziļāk izstādes tumsā," apsarga novērojumus atstāsta M.Ratniks. "No kā viņi baidās? No sevis. No tā, kas ir viņu galvās. Taču darbs nepavisam nav orientēts uz biedēšanu."
"Pēdējos gados mākslā arvien vairāk ienāk eksistenciāli jautājumi. Interesanti, ka tieši no jaunās mākslinieku paaudzes puses. F5 ir spilgts šīs tendences piemērs," saka Ojārs Pētersons, kurš ieradies Venēcijā atbalstīt F5 — bijušos audzēkņus Latvijas Mākslas akadēmijas Vizuālās komunikācijas nodaļā. Savukārt Latvijas Laikmetīgās mākslas centra direktore Solvita Krese akcentē pseidozinātnes metodes lietojumu, kas esot reta parādība Latvijas mākslā: "Viņu darbā ir gan stāsts, gan pārsteigums. Turklāt F5 radoši izmanto dažādus medijus." Kopš 1998.gada šie mākslinieki piedalījušies nozīmīgās izstādēs Eiropā, kā arī pārstāvējuši Latviju Sanpaulu mākslas biennālē. 
Latvijas dalība Venēcijas mākslas biennālē izmaksājusi 124 500 latu, lielāko summu veido telpu īre; 95 000 latu piešķirti no Valsts kultūrkapitāla fonda mērķprogrammas, 4500 latu — no Vizuālo mākslu padomes, Kultūras ministrija projektu atbalstījusi ar Ls 18 000, palīdzējusi Rietumu banka un citi sponsori. 
F5 līdzās citu valstu māksliniekiem pretendē uz biennāles Zelta lauvu kā labākais paviljons, kā arī uz labāko jauno mākslinieku godu. Laureāti tiks paziņoti piektdienas vakarā, kad oficiāli tiks atklāta spāņu kuratoru Rozas Martinesas un Marijas de Korallas virsvadībā veidotā biennāle. Viņas veikušas pētījumu par mākslas attīstības tendencēm kopš pagājušā gadsimta 70.gadiem līdz mūsdienām. 
Biennālē piedalās rekordliels valstu skaits — septiņdesmit, neparasti plaši pārstāvēta Latīņamerika un Austrālija, bet maz — Austrumeiropas valstis.
Šāgada Venēcijas mākslas biennāle grib atgūt izstādes — mākslas pētītājas, nevis tikai atrādītājas slavu.

Citādā ziņā...

Ielīgotāji atklāj svētku patieso būtību 
Ivars Āboliņš,  Diena  06/06/05    Akciju Piedzīvosim Jāņus! jau trešo vasaru ieskandina Brīvdabas muzejā.
"Tradīcijas ir jākopj, un tās nedrīkst aizmirst. Neviens cits jau tās nesaglabās, un to varam izdarīt tikai mēs paši," spriež Arkādijs, kurš kopā ar meitu Liliju sestdien Brīvdabas muzejā mācījās svinēt gada skaistākos svētkus Jāņus. Iespēju mācīties, kā līgot pēc senajām tautas tradīcijām, jau trešo gadu sagādā akcija Piedzīvosim Jāņus!
Vienas no pirmajām Jāņu svinēšanas praktiskajām mācībām Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā bija pulcējušas kuplu interesentu pulku. Te līgot varēja mācīties kopā ar folkloras kopu Skandinieki. 
"Cilvēki nāk ar lielu vēlēšanos uzzināt kaut ko jaunu. Viņi ļoti nopietni gatavojas svētkiem, mācās dziesmas un rotaļas. Jāsaprot, ka Jāņi nav tikai pasākums, kurā iedzert aliņu. Tie ir vislatviskākie svētki," saka Zoja Heimrāte no Skandiniekiem. Akcija ar katru gadu spēj piesaistīt arvien vairāk interesentu, un iepriecinoši, ka mācību saietos piedalās arī daudz jauniešu, stāsta Z.Heimrāte.
Arkādijs stāsta, ka vienmēr centies Jāņus svinēt latviskā garā, ievērojot senās tradīcijas, taču katru gadu cenšas papildināt savas zināšanas un iemācīties kaut ko jaunu. "Draugi mācās no manis, es no viņiem, un tad mēs šīs zināšanas visi izmantojam tālāk un cenšamies saglabāt," Dienai teica Arkādijs.
Lai arī interese par Jāņu svinēšanas tradīciju apgūšanu ir liela, cilvēki šos svētkus īsi nemāk svinēt joprojām, teic Z.Heimrāte. "Mēs esam tā paaudze, kam tradīcijas ir jāglabā, jo neviens cits to nedarīs. Es, mani draugi vienmēr svinam Jāņus atbilstoši tradīcijām, un tad var sākt šķist, ka tā to dara visi. Taču tā nav, un bieži vien cilvēki nemaz nezina, ka Jāņi var būt arī citādi," teica Z.Heimrāte. 
Viņai piekrīt arī Agnija, kura šāda veida pasākumā piedalījās pirmo reizi. "Zināju, ka mums ir daudz dziesmu, taču nebiju iedomājusies, ka to ir tik daudz un tās ir tik dažādas," jūsmo Agnija. Viņai šķiet — kaut gan Jāņi ir ļoti populāri, cilvēki par šiem svētkiem zina pārāk maz un bieži vien svinēšanai nav nekā kopīga ar patieso Jāņu būtību.
Mācības dažādās Latvijas vietās notiks arī atlikušajās nedēļās līdz Līgosvētkiem.

Bērniem plāno aktīvu vasaru 
Kristīne Jančevska,  Diena  06/06/05    Uzņēmēji savām atvasēm brīvlaikā neļauj laiskoties.
Piedalīšanās Dziesmu svētkos, aktīva sportošana, valodu mācīšanās ārzemēs un spēku izmēģināšana algotā darbā — šādu savām atvasēm vasaras brīvlaiku plāno Latvijas uzņēmēji. Tiesa, netrūkst arī tādu, kas parūpējušies, lai bērniem brīvlaiks būtu piedzīvojumu un neaizmirstamu notikumu pilns, netiek smādētas arī vasaras nometnes — gan sporta, gan atpūtas. Liela daļa biznesmeņu ieplānojuši ģimenes ceļojumus — gan apbraukājot Latviju, gan dodoties uz ārzemēm. 
"Pagājušajā vasarā viņš šokolādes ražotnē kopā ar draugu strādāja palīgdarbus, mazgājot traukus, šokolādes figūru formas un lokot iepakojuma kastes. Šovasar viņš strādās jaunajā Šokolādes bārā Vecrīgā, kur palīdzēs virtuves darbos," sava trīspadsmitgadīgā dēla vasaras plānos dalās Stendera ziepju fabrikas un Emīla Gustava šokolādes līdzīpašniece Zane Bērziņa, kura pati pirmo reizi strādājusi 13 gadu vecumā, palīdzot māmiņai uzkopt gaiteņus Rīgas Dzemdību namā. 
"Viens no iemesliem, kādēļ vēlos, lai dēls strādā, ir iemācīt viņam darba tikumu. Iespējams, labāk būtu, ja viņš strādātu kādā citā uzņēmumā, tomēr, strādājot pašu uzņēmumā, viņam ir iespēja apzināties, ka viņš strādā sev un ģimenei. Turklāt viņš strādā bez īpašām privilēģijām — uz viņu attiecas tādi paši darba kārtības un apmaksas nosacījumi kā uz citiem darbiniekiem." Z.Bērziņa ir pārliecināta — dodot bērnam iespēju strādāt jau skolas laikā, viņš līdzās noteiktām darba iemaņām iegūst izpratni par to, kas ir darbs un ko nozīmē strādāt. "Strādājot Dzemdību namā, ātri sapratu, kā un kas nāk. Vēlāk tur strādāju pastāvīgā darbā par medmāsu," atceras šokolādes fabrikas līdzīpašniece. 
Apdrošināšanas kompānijas Balta prezidents Jānis Abāšins ar savām meitām vienojies — vasaras centrālais pienākums būs rūpēties par iegādāto kucēnu. "To ņēmām ar vienu nosacījumu — meitām pašām būs jārūpējas par kucēnu. Nu tad būs aiz viņa jāsakopj pagalms, jāved izskraidīties un jādara visi citi darbi, kas nepieciešami pilnvērtīgai suņa dzīvei." Lielākajai J.Abāšina meitai — desmitgadīgajai Artai — brīvdienu laikā paredzēts brauciens uz sporta nometni Ivandē, kur gan pasportos, gan patrenēsies, gan nedaudz padauzīsies ar vienaudžiem. 
Par to, lai vasara būtu pēc iespējas krāšņāka, apdrošināšanas kompānijas vadītāja atvase parūpējusies arī pati — pagājušās vasaras piedzīvojumu rosināta, viņa pieteikusies skolas pedagogu rīkotajā nometnē. "Pērn tur bija daudz, aizraujošu atrakciju — lāpu gājiens nakts melnumā, spokošanās ballīte, dažādi pārgājieni un zīmēšanas pasākumi," meitas stāstīto atceras J.Abāšins. Vēlāk kopā ar vēl dažiem sporta biedriem Arta brauks kalnu slēpošanas treneru rīkotā ārzemju ceļojumā. "Mazajai meitai, viņai tikai pieci gadi, šogad vasaras brīvdienas vēl nebūs tik piesātinātas. Viņa paciemosies pie draudzenes Jaunmārupē. Vēlāk abas ar māsu padzīvosies pie vecmāmiņas. Mazajai meitai vasarā būs jāiemācās skrituļot un sakarīgi braukt ar velosipēdu," prāto J.Abāšins. 
"Tā kā vecākais bērns jau sasniedzis 14 gadu vecumu, no kura ir atļauts strādāt un likumīgi saņemt samaksu par darbu, šis jautājums kļūst par aktuālu problēmu," norāda Raimo Smukais, NORD/LB Latvija uzņēmumu apkalpošanas pārvaldes vadītājs. "Patiešām sagaidu no valsts un sabiedriskā sektora dažādas iniciatīvas un iespējas bērniem tikt pie pirmās pastāvīgi nopelnītās naudas, nepakļaujot viņus bezdarbībai un iespējamiem riskiem brīvajos vasaras mēnešos," saka bankas pārstāvis, kura bērni — 14 un 10 gadu veci — nu jau trešo gadu baudīs vasaras priekus un aktivitātes bērnu nometnē Ronīši Klapkalnciemā. "Prieku sagādā tas, ka pēc intensīvā mācību gada, skolas un mūzikas skolas nodarbību apvienošanas viņiem tajā ir iespēja izpaust sevi, īstenot radošās dotības, kā arī fiziski izkustēties. Katrai nometnei ir sava tēma, piemēram, Senā Ķīna, un visa nedēļa tiek pavadīta attiecīgajā gaisotnē."
SIA Ladeko direktores Natālijas Juneles divpadsmit gadus vecā meita Jana vasarā dzīvos pie vecvecākiem un baudīs klasiskos vasaras priekus — spēles ar draugiem, sauļošanos, peldēšanos un citus. "Diemžēl ir problemātiski atrast kādu normālu vasaras nometni bērniem. Iepriekš izmēģinājām vienu Latvijas nometni ar diezgan pazīstamu vārdu, bet dzīvošanas apstākļi tur nebija apmierinoši," atminas N.Junele. 
Savukārt Sarmītes Veikles, tirdzniecības centra Olympia mārketinga vadītājas, 10 gadu vecā meita Nikola līdz šim bijusi cītīga daiļslidotāja, trenējusies katru dienu — arī vasarās no ledus nodarbībām brīvs bija tikai jūnijs. Jūlijā parasti bija treniņnometne Ventspilī, augustā slidoja Rīgā. Kopš pērnā gada septembra Nikola sākusi nopietni spēlēt tenisu, un, ja tenisā vēlas kaut ko sasniegt, vasaras pārtraukuma šajā sporta veidā nav. "Mūsu gadījumā mēģinām balansēt starp iemaņu saglabāšanu un vasaras brīvlaika baudīšanu," stāsta S.Veikle, "tāpēc jūnijs tiek pavadīts pie omēm, jūlijā puse uz pusi — teniss un laika pavadīšana bērnu vasaras nometnē Bērnu māja Kurzemē, savukārt augustā — Rīga un teniss."
***
Uzņēmēju bērnu vasara
- Sandra Opite, golfa laukuma Viesturi direktore
Daļa vasaras vienmēr tiek pavadīta laukos Līgatnē, un, kopš mans astoņgadīgais dēls ir iemācījies rīkoties ar zāles pļāvēju, viņa pienākumos ietilpst zālienu uzturēt kārtībā. 
- Edvīns Čiščakovs, M–Motors tirdzniecības daļas vadītājs
Mana 10 gadu vecā meita šovasar piedalīsies Dziesmu un deju svētkos, līdz ar to noris intensīva gatavošanās šim pasākumam, kuru noteikti skatīšos arī es. 
- Aigars Strauss, raidījuma Pikantā mīkla vadītājs 
Man ir trīs meitas — 16, 13 un 10 gadu vecas, kuras šovasar gatavojas braukt uz volejbola nometni, uzlabot iemaņas un jautri pavadīt laiku ar vienaudžiem. 
- Linards Lapa, Ugunskoks un SIA Peters un Co direktors
Vecākais dēls šogad beidz 9.klasi un vienu no vasaras mēnešiem pavadīs strādājot. 
- Genādijs Aksjonovs, Rīga Taxi valdes priekšsēdētājs
Vasara ir laiks, kad īpaši jādomā par to, kā bērnus nodarbināt, sekmējot viņu attīstību un izglītošanos, tāpēc vecākais dēls gatavojas doties apgūt angļu valodu uz Angliju, bet otrs dēls piedalīsies basketbola nometnē. Meitiņa rudenī sāks skolas gaitas, un vasara paies, gatavojoties šim nozīmīgajam solim, turklāt neesam vēl izlēmuši, kādā skolā sūtīt — ar latviešu vai krievu mācību valodu. 
- Iveta Liepiņa, Promote direktore
Vasaras sākumu meita pavadīs pie vecvecākiem Jelgavā un Koknesē, palīdzot dārza darbos un atpūšoties. Egita jau ir atklājusi peldsezonu, viņai patīk gan Daugavas, gan Lielupes ūdens.
- Andis Linde, RBS Skals mārketinga direktors
Vasara bērniem galvenokārt ir saistīta ar sporta nometnēm un Dziesmu svētkiem. Elizabete (11) dejo un daļu vasaras veltīs Dziesmu un deju svētkiem. Lielie bērni Elvijs (14), Artūrs (16) un Elīna (16) piedalīsies vairākās basketbola nometnēs, bet mazā meita Luīze (5) vasaru pavadīs pie radiem laukos. Manas funkcijas vairāk būs koordinēt un organizēt.
Izvēlētas nozīmīgākās demokrātijas personības LatvijāDELFI  06/09/05     Ceturtdien Latvijas vēstures skolotāju biedrības konferences ietvaros nosauktas nozīmīgākas Latvijas demokrātijas personas, kuras ar savu darbu stiprinājušas demokrātiskās vērtības Latvijā, pastāstīja konferences organizētāji. 
Konference notika projekta ''Personības Latvijas demokrātijā'' ietvaros. Ekspertu komisija izvēlējās šādas nozīmīgākās Latvijas demokrātijas personas: 
Gunārs Astra, Alfrēds Bīlmanis, Jānis Čakste, Konstantīns Čakste, Meletijs Kaļistratovs, Klāra Kalniņa, Pauls Kalniņš, Ita Kozakēviča, Dītrihs Lēbers, Žanis Lipke, Zenta Mauriņa, Zigfrīds Anna Meierovics, Morduhs Nuroks, Jānis Rainis, Jezups Rancāns, Pauls Šīmanis, Knuts Skujenieks, Miķelis Valters un Ivans Zavoloko 
Komisijā darbojas vēsturnieki Leo Dribins un Aivars Stranga, sociologs Vladislavs Volkovs, pedagoģes Aija Kļaviņa un Ilze Šenberga, cilvēktiesību eksperts Nils Muižnieks, Latvijas Kultūras akadēmijas dekāns Juris Goldmanis, laikraksta “Diena” redaktors Pauls Raudseps, “Aizkraukles banka” valdes loceklis Oļegs Fiļs. 
Konferences laikā skatīja jautājumus par demokrātijas attīstības problēmām Latvijā, minoritāšu līdera lomu tolerantu attiecību veidošanā starp valsti un nacionālo minoritāti un citus jautājumus. Konferencē piedalījās ārlietu ministrs Artis Pabriks, vēstures zinātnieki, vēstures skolotāji, integrācijas eksperti un inteliģences pārstāvji. Projekta ''Personības Latvijas demokrātijā'' ietvaros rudenī izdos grāmatu par nozīmīgākajām personībām Latvijas demokrātijas, iecietības un tiesiskuma principu attīstīšanā un iedzīvināšanā. Grāmata iecerēta kā mācību līdzeklis vēstures, civilzinību un audzināšanas stundām. Grāmatu izdos latviešu un krievu valodās. 
Vēstures skolotāju biedrība apvieno latviešu un mazākumtautību vēstures skolotājus no visas Latvijas. Biedrība izveidota 1992.gadā. Tā īstenojusi arī vairākus uz sabiedrības integrāciju vērstus projektus. 
Rokasgrāmata par globālajiem informācijas kanāliem
Juris Paiders,  NRA  06/10/05Izdevniecība Zvaigzne ABC laidusi klajā Sandras Veinbergas grāmatu Masmediji: prese, radio un televīzija.
Pagājušajā gadā jau iznāca S. Veinbergas grāmata Publiskās attiecības: teorija un prakse. Masmediji: prese, radio un televīzija lielā mērā ir aizsāktās tēmas turpinājums. Grāmatā apskatītas galveno masu informācijas līdzekļu – preses, radio un televīzijas – attīstības tendences un īpatnības pasaulē. Īpaši detalizēti ir aplūkota plašsaziņas līdzekļu attīstības vēsture Latvijā un Zviedrijā.
Šo grāmatu var ieteikt ikvienam, kam pieder satelīta šķīvis vai kurš, būdams ārzemēs, mēdz pieiet pie avīžu kioska vai ieslēgt televizoru un ar interesi paraudzīties, kādas tad izskatās vietējās avīzes vai pārraides.
Ja jums, piemēram, Somijā iznācis televīzijas programmā ieraudzīt nosaukumu MTV, bet, ieslēdzot televizoru atklāt, ka tajā nav ierastās popmūzikas un dīdžeju, tad ir vērts atšķirt S. Veinbergas grāmatu un uzzināt, ka abreviatūra MTV apzīmē ne tikai starptautisko mūzikas kanālu, bet arī lielāko Somijas televīziju Mainos TV. Tāpat Masmediji: prese, radio un televīzija autore raksturojusi lielāko valstu avīžu, žurnālu, radio un televīziju specifiku.
Ja mēs šajā kontekstā aplūkojam Latviju, jāsecina, ka privātas iniciatīvas ienākšanā radio sfērā esam bijuši pirmrindnieki ziemeļvalstu mērogā. Piemēram, radio SWH Latvijā sāka skanēt jau 1993. gada maijā, bet Norvēģijā pirmais privātais radiokanāls P4 sāka skanēt tajā pašā 1993. gadā (197. lpp), savukārt Zviedrijā tikai tā paša gada beigās (178. lpp).
Grāmata ir ne tikai informatīva, bet arī ļoti polemiska – S. Veinberga nesaudzīgi vēršas pret pērkamo žurnālistiku. Rakstot par žurnālistikas izmantošanu kara propagandas vajadzībām, īpaši skarba kritika tiek vērsta pret metodēm, ar kādām CNN manipulēja ar sabiedrisko domu Kuveitas kara laikā (302.–303. lpp.). Amerikāņu aizsardzības institūcijas Pentagons un Baltais nams jau iepriekš precīzi bija izplānojuši, kā medijiem jāatspoguļo kara gaita (303. lpp.).
Grāmata nav iecerēta kā mācību grāmata. Tā drīzāk ir rokasgrāmata un domāta plašam lasītāju lokam, – tiem, kam ikdienā iznāk saskare ar citu valstu plašsaziņas līdzekļiem.
Pagājušās 
nedēļas nogale bija samērā
 silta, taču lietaina – sestdien lija visā 
Latvijā, svētdien gan vairs tikai atsevišķos 
rajonos. Savukārt šonedēļ pārsvarā ir sau-
lains, taču vēsāks (dienā ir apt. +17oC) . . .
Draudīgi mākoņi staigā pa zilo debess ju-
mu, bet spēcīgais ziemeļvējš tos izdzenā 
un tad jau arī saulīte parāda savu 
zeltaino vaidziņu...

Anda Jansone,  Trešdien,  8. jūnijā