K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 399: 2005. g.  28. maijs - 3. jūnijs

Eiropas Savienībā...

Eiro gaida grūti laiki
Bens Latkovskis,  NRA  05/31/05    Francijas noraidošais balsojums par Eiropas Savienības konstitūcijas projektu tikai pastiprina bažas par Eiropas kopējās valūtas vērtības turpmāku krišanos un pretrunu saasināšanos starp jaunajām un vecajām ES dalībvalstīm. 
Vakar eiro sasniedza kārtējo septiņu mēnešu minimumu un nokritās līdz 1,2467 dolāriem par eiro. To, ka tirgum izdevās pārvarēt spēcīgo tehniskās pretestības slieksni – 1,25 dolāri par eiro –, analītiķi uztver kā zīmi, ka eiro ir vārgāks, nekā visu laiku ir licies.
Eiro vērtība šogad pakāpeniski krīt, bet kopš aprīļa otrās puses šis kritiens jau ieguvis hronisku raksturu. Analītiķi šai tendencei redz vairākus izskaidrojumus. Viens no tiem ir arvien pieaugošās pretrunas Eiropas Savienības iekšienē – proti, atsevišķu veco ES dalībvalstu faktiskā nevēlēšanās pieņemt jaunās ES dalībvalstis kā līdzīgas. Visskaļāk savu neapmierinātību ar ES pērn notikušo paplašināšanos pauž Francija, kuras ekonomika nīkuļo un bezdarbs kļuvis par sociālu biedu. 
Francijas noraidošais balsojums nebija negaidīts, tāpēc uzreiz pēc referenduma rezultātu paziņošanas eiro vērtība kritās samērā nedaudz, jo šāds iznākums jau bija ietverts valūtu cenā. Tomēr vakar trijos pēcpusdienā eiro neizturēja un nokritās zem 1,25 dolāri par eiro atzīmes. Pārvarot šo pretestības slieksni, eiro strauji gāzās lejup, un tikai pie 1,2470 izdevās kritienu apturēt.
Kā uzsver SEB Latvijas Unibanka Tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājs Andris Vilks, Francijas negatīvajam balsojumam, iespējams, ir arī pozitīvs efekts: "Eiropa prasās pēc pārmaiņām un tagad noteikti būs plašas diskusijas, ko darīt tālāk. Protams, ilgtermiņā šā referenduma rezultāti ir liels trieciens eiro."
"Ar eiro pārāk ilgi ir auklējušies, un tā augstā vērtība tika noteikta avansā. Tagad, kad ekonomiskā situācija Francijā, Vācijā un Itālijā nerada ne mazākās optimisma pazīmes, tieši ES ekonomiskā stagnācija liek skeptiski raudzīties uz eiro perspektīvām," uzskata A. Vilks. Viņš gan nedomā, ka tuvākajā nākotnē varētu būt straujš eiro vērtības kritums. "Visticamāk, eiro turpinās svārstīties robežās no 1,24 līdz 1,26 dolāri par eiro, taču ilgtermiņā, sliecos domāt, eiro drīzāk tuvosies 1,20 atzīmei nekā atgriezīsies pie 1,30 līmeņa," prognozē A. Vilks. Viņš domā, ka, visticamāk, arī ceturtdien paredzētajā referendumā Nīderlandē būs līdzīgs rezultāts kā Francijā. Taču iemesli tur būs pavisam citi.
"Tas, ka Holande ir pārgājusi eiroskeptiķu nometnē, ir liels pārsteigums. Francija vienmēr ir gribējusi saglabāt dažādus aizsargmehānismus un turienes sabiedrībā valda ļoti spēcīgs ekonomiskā protekcionisma gars, bet Holande tiek uzskatīta par vienu no liberālākajām ES valstīm. Taču tur pieaug iebildumi pret arvien pieaugošo imigrāciju," Nīderlandes iespējami noraidošo balsojumu par ES konstitūcijas projektu skaidro A. Vilks.
Eiroparlamenta deputāts Guntars Krasts izsaka bažas, ka Francijas noraidošais balsojums varētu pastiprināt protekcionisma tendences ES un, lai lieki nekaitinātu francūžus, Eiropas Komisija varētu daudzos jautājumos iet viņiem pretī. Piemēram, jautājumā par pakalpojumu direktīvu, kas paredz brīvu pakalpojumu plūsmu ES iekšienē. Francūži, kurus kreisi noskaņotie mediji ik dienas biedē ar mistisko poļu santehniķi vai, viņuprāt, nemākulīgo latviešu zobārstu, kuri pie Francijas robežas to tik vien gaida, kad tiks dota zaļā gaisma, ar rokām un kājām pretojas šīs direktīvas pieņemšanai. Pareizāk sakot, cenšas ar dažādām atrunām to padarīt praktiski bezjēdzīgu.
"Mūsdienu apstākļos jebkuri protekcionisma centieni valsti nolemj atpalicībai," uzskata A. Vilks. Viņš prognozē, ka varētu pastiprināties šķelšanās ES iekšienē. Jaunajās valstīs pieaugs skepse pret atsevišķu veco valstu politiku un tās vairāk turēsies kopā, cenšoties ar vienotu pozīciju panākt savu interešu plašāku ievērošanu. "Tagad ES birokrātiem būs ļoti daudz darba, lai nonāktu pie kāda kopsaucēja, jo francūžu noraidījums konstitūcijai bija tik pārliecinošs, ka diez vai atkārtots referendums kaut ko dos. Nepatikšanas varētu sākties, ja gada laikā neizdodas ne par ko vienoties un ES paliek nenoteiktā sašķeltā stāvoklī," domā A. Vilks.
Francijas noraidošo referenduma balsojumu Parex Asset Management prezidents Roberts Idelsons skaidro ar emocionāliem faktoriem. "Šis balsojums nozīmē, ka ne visi atbalsta ES vienotības ideju kā tādu, jo pozitīvais efekts parādās tikai ilgtermiņā. Franči ir sapratuši, ka ES paplašināšana faktiski uz sitienu tiem neko labu nav devusi. Turienes sociālistiskais fons ir pārāk spēcīgs, un viņi no ekonomikas liberalizācijas baidās," stāsta R. Idelsons. Viņš arī neuzskata, ka lūzums valūtu kursa tendencēs jau ir noticis. "Mēs paliekam pie uzskata, ka tuvākajā nākotnē eiro atgūsies un tā vērtība varētu vēl sasniegt 1,28–1,30 dolārus par eiro. Taču lūzums noteikti būs, tikai grūti pateikt, kad tas notiks, jo valūtas tirgus vēsture rāda, ka lūzumi parasti notiek reizi piecos gados. Iespējams, ka pavērsiena punkts varētu notikt tad, kad tiks revalvēta Ķīnas juaņa. Tas varētu izlīdzināt pastāvošo nelīdzsvarotību ASV tirdzniecības bilancē, kas šobrīd ir galvenais dolāra vājuma iemesls," prognozē R. Idelsons. 
***
Viedokļi
Liene Kūle, Hansabankas vecākā analītiķe: 
"Protams, referenduma rezultāti Francijā un pesimistiskās prognozes par līdzīga referenduma iznākumu Nīderlandē neko labu eiro nesola. Tomēr eiro kurss jau pēdējo mēnešu laikā ir pazeminājies un tagad atduras pret spēcīgu tehniskās pretestības slieksni. Šis eiro kursa kritums atspoguļo tirgus dalībnieku negatīvo attieksmi pret to, kas notiek eiro zonā. Proti, ekonomiskās izaugsmes perspektīvas ir ļoti vājas. Lisabonas stratēģijas nostādnes, kuras paredz 2010. gadā ES kļūt par pasaules ekonomikas līderi, šobrīd ir acīmredzami izgāzušās, un Francijas referenduma rezultāti tikai to apliecina."
Andris Vilks, 
SEB Latvijas Unibanka Tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājs: 
"Tikko es tikos ar plašu Francijas baņķieru delegāciju, un viņi, protams, atklāti šķobīja seju par referenduma rezultātiem, jo lielajam biznesam šie politiskie satricinājumi par labu nenāk. No otras puses, franču baņķieri nedomā, ka negatīvais balsojums būtiski varētu mainīt ekonomisko klimatu Eiropā. Lielais bizness kā darbojies, tā darbosies, sacīja franču baņķieri. Tomēr gan jau kādas negācijas būs."
Roberts Idelsons, Parex Asset Management prezidents: 
"Francijas referenduma rezultāti ir pirmais zvans ES vadoņiem, ka ne viss ir kārtībā un problēmas ir jārisina. Izpratne par ES nākotni un tās ekonomiskās attīstības ceļu dažādām valstīm ir atšķirīga. Bez visu valstu vienotības ES būs grūti realizēt savas ambīcijas. Nevar salīdzināt ES ar ASV, kuras veidošanās laikā visiem štatiem bija vienādas domas par ekonomisko modeli, kādu tie vēlas īstenot. Globāli runājot, vecajām ES valstīm ir jāpārdomā sava filozofiskā nostāja. ES nebūs vienota valsts, un, turpinot valstisko regulāciju, kā arī uzturot līdzšinējo sociālās aizsardzības modeli, konflikti ar jauno Eiropu varētu tikai pastiprināties.
Eiro krīt bezdibenī
Bens Latkovskis,  NRA  06/01/05    Vakar (otrdien) valūtas tirgu pārņēma panika un eiro nokritās līdz kursam 1,2309 dolāri par eiro.
Vienīgais reālais izskaidrojums neredzēti straujam eiro kritumam bija reakcija uz Francijas referendumu un gandrīz pilnīga pārliecība, ka tāds pats iznākums gaidāms šodien notiekošajā referendumā Nīderlandē. Tas, ka tirgus reaģēja mazliet novēloti, izskaidrojams ar to, ka pirmdien galvenie tirgus laukumi – Londonā un Ņujorkā – bija slēgti sakarā ar brīvdienām. ASV atzīmēta kritušo varoņu piemiņas diena, bet Anglijā bija tradicionālās maija pēdējās pirmdienas banku brīvdienas. Tomēr vakardienas eiro kritiens bija pārsteigums, jo jau pirms Francijas referenduma par tā iznākumu tirgus dalībnieku starpā bija maz šaubu, un tas jau it kā tika ierēķināts cenā. "Reakcija [uz Francijas referenduma rezultātiem] ir nepārprotami pārspīlēta. Kaut kas būtiski tirgū ir mainījies," neizpratnē galvu groza Parex Asset Management tirgus analīžu daļas vadītājs Zigurds Vaikulis. 
"Ir notikusi kāda kapitulācija, un pēdējie spēlētāji, kas vēl cerēja uz eiro vērtības kāpumu, ir izmetuši ringā dvieli," tēlaini situāciju raksturo Z. Vaikulis. Viņš tomēr uzskata, ka eiro vēl nevar norakstīt, jo "nav notikušas nekādas fundamentālas izmaiņas galvenajos faktoros, kas ietekmē dolāra un eiro attiecības". Galvenie faktori, kas izraisīja dolāra vājumu, nav mazinājušies – ASV tirdzniecības deficīts joprojām ir katastrofāli augsts, tāpat kā tekošā konta un budžeta deficīts. Vienīgais faktors, kas spēlē par labu dolāram, ir pieaugošā bāzes procentu likmju starpība ar eiro. Pirmdien uzstājoties Kanādā, Eiropas Centrālās bankas vadītājs Žans Klods Trišē atkal apliecināja, ka negrasās palielināt bāzes likmes eiro, bet ASV Federālo rezervju sistēmas pārstāvji neslēpj, ka likmes arī turpmāk augs. Daļa analītiķu tomēr uzskata, ka noskaņojuma maiņa tirgū ir nopietnāka, nekā varētu šķist. Šo pārliecību viņi balsta uz to, ka lielie spēlētāji, kuri būtībā ir ļoti konservatīvi, neko nedara, lai eiro noturētu. Drīzāk otrādi, tie no šīs valūtas novērsušies. Z. Vaikulis gan atzīst, ka "vislielākā tumsa ir pirms rītausmas", un tic, ka eiro atlēks atpakaļ līdz 1,30 atzīmei.
Rīt Latvija balso par ES konstitūciju
Agnese Margēviča,  NRA  06/01/05     Francijas piemērs politiķiem uz referendumu turpmāk liks raudzīties tramīgi.
Situācijā, kad Francijas iedzīvotāji nule teikuši viennozīmīgu nē balsojumā par ES konstitūciju, Latvijā, kur šo jautājumu izšķir parlamenta, nevis tautas balsojums, tiek forsēta konstitucionālā līguma ratifikācija jau rītdienas plenārsēdē.
Eksperti spriež, ka šāda prakse gan neatbilst augstākajiem demokrātijas standartiem, tomēr sabiedrībā neesošā diskusija par šo jautājumu apliecinot – Latvijas cilvēkus ES konstitūcija interesē tikpat maz, cik frančus. Induļa Emša (Zaļo un zemnieku savienība) vadītās valdības laikā nolemts, ka referendums par ES konstitūciju Latvijā netiks rīkots, jo par atbalstu šim līgumam var uzskatīt iedzīvotāju jā balsojumu par Latvijas dalību ES 2003. gada 20. septembrī. Toreiz referendumā piedalījās 72,5 procenti balsstiesīgo un par iestāšanos ES izteicās 67 procenti no tiem. Latvijas pilsoņiem atbalstot iestāšanos ES, konstitūcijas projekts jau bija izstrādāts, tādējādi Satversmes 68. pantā noteiktās būtiskās izmaiņas nosacījumos par Latvijas dalību ES neiestājas, uzskata Ārlietu ministrija. 
Jā ES = Jā konstitūcijai?
"Neesam jau pirmo mēnesi Eiropas Savienībā," teic sabiedriskās domas aptaujas centra SKDS direktors Arnis Kaktiņš, norādot, ka diskusija par ES procesiem un konstitucionālo līgumu Latvijā tomēr notiek kaut vai Francijas referenduma kontekstā. Diskusijas gan esot "paseklas", ko varot skaidrot ar to, ka sabiedrībai ES jautājumi šķiet mazsvarīgi. "Var jau miljons latu notriekt, mākslīgi organizējot diskusijas, bet sabiedrībai tādas ES lietas ir vienaldzīgas," uzskata A. Kaktiņš. Arī sociologs Aivars Tabūns ir pārliecināts, ka stimulēt sabiedrības diskusiju tagad būtu "smieklīgi", tomēr tas, ka šādas diskusijas par pašu konstitūcijas būtību nav pat parlamentā, viņaprāt, ir "slikti".
Tūkstoš jautājumu, viena atbilde?
To, cik neatbilstoši ES konstitūciju ir virzīt apspriešanai referendumā, apliecina šā dokumenta komplicētība, uzskata sociologs. "Man tas šķiet kaut kas divdomīgs, kad par dokumentu, kurā ir tūkstoš jautājumu, cilvēkiem jābalso ar vienu jā vai nē," teic A. Tabūns un atzīst, ka pats ES konstitūciju uzskata par ļoti sarežģītu dokumentu, kurā arī viņš pats daudzas nianses nav sapratis.
"Referendums pēc savas būtības ir problemātiska demokrātijas izpausme. Pēc formas varētu domāt, ka tā ir tieša demokrātijas izpausme, bet pēc satura var pavērsties gluži citādi," spriež socioloģe Brigita Zepa. Proti, prakse rādot, ka referendumus dažādi politiskie spēki bieži vien izmanto, lai manipulētu ar sabiedrības viedokli, tādējādi šo tiešās demokrātijas izpausmi pārvēršot "pseidopasākumā", skaidro socioloģe. "Referendumi ir brīnišķīgs brīdis, kad populisti var izkliegties, un Francijas piemērs uzskatāmi demonstrē, ko nozīmē populisms. Arī pie mums Latvijā taču ir tik daudz ar dzīvi neapmierinātu cilvēku," teic A. Tabūns.
Kas svarīgāks?
A. Kaktiņš spriež, ka, vadoties no augstākajiem demokrātijas standartiem, būtu nepieciešams rīkot referendumus par ikvienu lēmumu, kas nebūtu ne lietderīgi, ne reāli. "Kādēļ mēs uzticamies un neprotestējam, ka deputāti ik dienu pieņem lēmumus, kas mums ir daudz svarīgāki par ES konstitūciju?" vaicā A. Tabūns, norādot, ka tautas mandāts, kas dots Saeimas deputātiem, ir pietiekami spēcīgs, lai jautājumu par pievienošanos ES konstitucionālajam līgumam lemtu bez referenduma. Turklāt, pēc sociologa domām, piemēram, jaunais Kriminālprocesa likums ikvienu cilvēku kā potenciālu sodāmo vai cietušo nodarbina nesalīdzināmi vairāk nekā kādi vispārīgi ES jautājumi, tomēr neviens neuztraucas, ka šo svarīgo nacionālās likumdošanas aktu deputāti pieņem, īpašā referendumā nekonsultējoties ar tautu.
A. Kaktiņš prognozē, ka pēc Francijas referenduma politiskā elite Rietumos un arī Latvijā uz tautas nobalsošanām raudzīsies tramīgi, tomēr allaž atradīšoties arī tādi politiskie spēki, kuriem kādā momentā referenduma sarīkošana būs izdevīga. Skaļākas, iespējams, kļūšot arī balsis, kas vienmēr apgalvojušas, ka sabiedrība nav pietiekami kompetenta, lai spriestu par daudziem politiskās darba kārtības jautājumiem.
Barrozu aicina Latviju nogaidīt ar balsojumu
Agnese Margēviča,  NRA  06/02/05     Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Barrozu vakar aicināja dalībvalstis atturēties no vienpusējiem lēmumiem par ES konstitūcijas likteni un pagaidīt, līdz Eiropadome 16.–17. jūnijā pieņems kopīgu lēmumu. Tikmēr Latvijas Saeima šodien steigā centīsies nodrošināt nepieciešamo divu trešdaļu balsu pārsvaru ES konstitucionālā līguma ratifikācijai. 
"Pagaidīsim Nīderlandes referenduma rezultātus, bet, lai kādi tie būs, es aicinu visas ES dalībvalstis un Eiropas valstu līderus izvairīties no jebkādām vienpusējām iniciatīvām pirms Eiropadomes sanākšanas (16.–17. jūnijā)," Ž. M. Barrozu teikto atreferē Reuters. EK prezidents aicinājumā neesot konkretizējis nevienu valsti. Latvijas amatpersonas uz Francijas referenduma negatīvo rezultātu reaģēja ar aicinājumiem pasteidzināt ES konstitūcijas ratifikāciju.
Premjers Aigars Kalvītis vakar (pirmdien), pieļaujot, ka franču nē varētu sekot arī nīderlandiešu nē, tomēr uzsvēra, ka Saeimai nav iemesla jau šodien nelemt par šī dokumenta ratifikāciju, ziņo LETA. Atšķirībā no Latvijas, kurā pēc franču nesenā nē parlaments steidz ratificēt ES konstitūciju, Čehijas amatpersonas vakar norādīja, ka, ņemot vērā Francijas referenduma rezultātu, centīsies atlikt konstitūcijas ratifikāciju. Līdzīgs lēmums nākamajā nedēļā jāpieņem Lielbritānijas valdībai, kura jau izteikusies, ka pēc Francijas referenduma rezultāta nepieciešams ieturēt pauzi. Apvienība Tēvzemei un Brīvībai/LNNK vakar nolēma aicināt ratifikāciju atlikt, tomēr, negūstot atbalstu šādam priekšlikumam, arī sola balsot par. Savu galīgo lēmumu vakar vēl nebija formulējušas kreiso spēku frakcijas. Lai nodrošinātu nepieciešamo divu trešdaļu balsu vairākumu, kā to balsojumos par šādiem jautājumiem prasa Saeimas kārtības rullis, frakcijas no komandējumiem atsaukušas ārzemēs esošos deputātus, tomēr visi valdošās koalīcijas deputāti šāsdienas plenārsēdē nepiedalīsies, Neatkarīgā noskaidroja frakcijās. Tāpēc ES konstitūcijas ratifikācijai būs nepieciešamas arī tēvzemiešu vai kreiso spēku frakciju balsis.
ES līderi grib glābt konstitūcijuMāris Krūmiņš,   NRA  06/03/05    Neraugoties uz franču un vēl jo vairāk nīderlandiešu teikto strikto nē Eiropas Savienības jaunajai konstitūcijai, vakar ES amatpersonas un valstu pārstāvji centās apgalvot, ka vēl nekas nav zaudēts un ratifikācijas process ir jāturpina.
"Mēs joprojām esam pārliecināti, ka konstitūcija padarīs Eiropu demokrātiskāku, efektīvāku un stiprāku un ka visām dalībvalstīm jādod iespēja izteikties par konstitucionālo līgumu," kopējā paziņojumā pavēstījuši Eiropas Parlamenta prezidents Žuzeps Bureljs, ES Padomes prezidents Žans Klods Junkers un Eiropas Komisijas prezidents Žozē Manuels Barrozu.
Iepriekš gan viņi pieklājības pēc sacījuši, ka respektējot Nīderlandes izvēli, kur pret Eiropas konstitūciju balsoja 61,6% vēlētāju, turklāt vairāk nekā 200 gados, kopš demokrātijas ieviešanas šajā valstī, referendumu apmeklēja 63% balsstiesīgo. "Demokrātiskā balsojuma rezultāti Nīderlandē iegūti, noslēdzoties dziļām un intensīvām debatēm, un tie pelna nopietnu analīzi, kurai mums tagad jāatvēl laiks," vēsta faktiski neko neizsakošais ES vadītāju kopīgais paziņojums.
Par konstitūcijas glābējiem uzmetušies arī Francijas prezidents Žaks Širaks un Vācijas kanclers Gerhards Šrēders, kuri radušos krīzi gatavojas apspriest sestdien Berlīnē. Reuters atgādina, ka Ž. Širaks un G. Šrēders jau sen uzskata sevi par Eiropas Savienības dzinējspēku un regulāri rīko divpusējas tikšanās. 
Kā zināms, ES līderi Briseles sammitā 16. un 17. jūnijā arī gatavojas spriest par konstitūciju. 
Lai konstitūcija stātos spēkā, tā jāratificē visām 25 ES dalībvalstīm, turklāt Francijas un Nīderlandes balsojumu ignorēt būs grūti, kaut vai tāpēc, ka tās abas ir ES dibinātājvalstis, turklāt Nīderlandē balsojuma rezultāts bijis tik pārliecinošs, ka tās valdība vairs nevar atsaukties uz referenduma konsultatīvo raksturu. 
ES līderi vakar solīja, ka Eiropas institūcijas turpmāk ņems vērā "pilsoņu intereses" un tās kopīgi meklēs risinājumus, lai uz tām "reaģētu", savukārt Nīderlandes sagrautais premjers Jans Peters Balkenende jau vakar teica, ka tuvākajā sammitā šī valsts interesēsies par jaunā ES budžeta pārdali – pašlaik Nīderlande, ja rēķina uz vienu iedzīvotāju, ir lielākā maksātāja no visām 25 dalībvalstīm, un, iespējams, arī šo aspektu trešdien ņēma vērā referenduma dalībnieki, atgādina Reuters. 
Pašlaik nav skaidrs, kas notiks ar ES ratifikācijas procesu Lielbritānijā, savukārt Dānijas premjers Anderss Fo Rasmusens vakar sacījis, ka viņa valstī tas turpināsies un 27. septembrī paredzētajam referendumam vajadzētu notikt. "Lai Dānijā sarīkotu referendumu, ES sammitam jāizlemj, kā blokam jārīkojas, lai līgums tiktu ratificēts," sacīja A. F. Rasmusens. Savukārt Zviedrijas premjera Jērana Pēršona palīgs pavēstīja, ka Stokholma turpinās gatavoties konstitūcijas ratifikācijai.
Nīderlandes politiskie līderi vakar pauda pārsteigumu par pārliecinošo vairākumu, ar kādu vēlētāji noraidījuši ES konstitucionālo līgumu, taču bija vienprātīgi, ka tautas balsojuma rezultāts ir jāņem vērā. J. P. Balkenende pauda "lielu vilšanos", taču piebilda, ka balsojums ir "nepārprotams signāls". Pārliecinošais nē konstitucionālajam līgumam pauž pilsoņu bažas par Nīderlandes suverenitātes zaudēšanu, raizes par ātro ES pārmaiņu procesu un pārliecību, ka Nīderlandes ieguldījums ES budžetā pārsniedz apjomu, ko varētu atzīt par taisnīgu. Kristīgo demokrātu līderis noliedza iespēju, ka vēlētāji būtu noraidījuši ES kopumā. Viņš uzsvēra, ka Eiropa "bijusi pārāk daudz politiķu nodarbe un pārāk maz ņēmusi vērā individuālu pilsoni". 
Populistu deputāts Gērts Vilders, kura politiskās platformas galvenā sastāvdaļa ir vēršanās pret imigrāciju, aicinājis valdību atkāpties, taču J. P. Balkenende uzsvēris, ka referenduma rezultāti neizraisīs tūlītējas iekšpolitiskas sekas. Savukārt G. Vilders norāda, ka plebiscīta rezultāti liecina par plaisu starp valsts politiskajām aprindām un vienkāršo tautu.
Nadzīgie ratificētāji
Agris Blūmfelds,   NRA  06/03/05    Strīdīgo Eiropas Savienības konstitūciju Saeima akceptē bez debatēm.
Saeima vakar galīgajā lasījumā bez debatēm ratificēja Eiropas Savienības (ES) konstitucionālo līgumu. Par to nobalsoja 71 deputāts, pieci bija pret, seši atturējās. TB/LNNK frakcija balsojumu boikotēja. Neatkarīgās aptaujātie eksperti gandrīz vienbalsīgi norāda, ka balsojums bijis sasteigts un nogaidīšanas taktika šoreiz būtu atmaksājusies.
Konstitucionālo līgumu atbalstīja valdošās koalīcijas partijas, daļa Tautas saskaņas partijas (TSP) deputātu un neatkarīgais deputāts Andrejs Radzēvičs. Pret līgumu bija Latvijas Sociālistiskās partijas pārstāvji un bezpartejiskais deputāts Māris Gulbis. Balsojumā atturējās apvienība Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā, savukārt tajā nepiedalījās TB/LNNK, daļa TSP deputātu un neatkarīgā deputāte Ināra Ostrovska. 
Dokumentam nebija iesniegts neviens priekšlikums, tāpēc deputātiem nācās iztikt bez dedzīgām debatēm, kuras neapšaubāmi būtu izcēlušās. Saeimas kārtības rullis aizliedz debates, ja jautājums skar valsts tiesību daļēju nodošanu starptautiskai organizācijai, ja iepriekš publiskai apspriedei nav pieteikti kādi priekšlikumi. Par šādu situācijas pavērsienu sašutis bija TB/LNNK deputāts Pēteris Tabūns, kas pēc balsojuma aizliegumu debatēt nosauca par idiotismu.
Pirms izšķirīgā balsojuma ārlietu ministrs Artis Pabriks, aicinot deputātus balsot par, uzsvēra, ka Latvijai savs viedoklis ir jāpauž skaidri, nevis jāskatās, ko sociāli vai baiļu nomākti vēlētāji domā kādā citā ES valstī. Viņaprāt, balsojums par konstitūciju nav iezīmējis būtiskas pretrunas starp vecajām ES dibinātājvalstīm un jaunajām ES dalībvalstīm. "Vecās dalībvalstis ir pagurušas, jo tās saskaras ar labklājības problēmām un tām ir bail no jaunajām ES dalībvalstīm," uzsvēra A. Pabriks.
Savukārt no Tautas partijas izslēgtais Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Aleksandrs Kiršteins, kas, kāpjot tribīnē, ironiski atvainojās, ka joprojām ir Ārlietu komisijas vadītājs, aicināja A. Pabriku nemelot deputātiem. Pēc viņa teiktā, divu ES dalībvalstu lēmums noraidīt konstitūciju nozīmē, ka līgumu šādā redakcijā vairs nevar pieņemt. 
Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre vairākkārt A. Kiršteinu pārtrauca un aicināja nepaust savas domas, jo viņam no tribīnes ir jāreferē komisijas viedoklis, kura līguma pieņemšanu iepriekš atbalstīja. "Pieņemt šo konstitūciju ir kā Jāni Čaksti iecelt par jauno Saeimas priekšsēdētāju," I. Ūdrei atbildēja A. Kiršteins.
TB/LNNK frakcijas priekšsēdētājs Māris Grīnblats jau pēc balsojuma pauda, ka steiga ar dokumentu pieņemšanu bija lieka, ņemot vērā negatīvos Francijas un Nīderlandes referenduma rezultātus. Viņaprāt, pirms balsojuma bija jāpagaida ES dalībvalstu vadītāju lēmums par dokumenta turpmāko virzību, īpaši ņemot vērā to, ka šajā laikā Latvija varētu labot konstitucionālā līguma tulkojumā pieļautās kļūdas.
Arī vairāki Neatkarīgās aptaujātie politiķi un eksperti atzīst, ka lēmums bija sasteigts un Latvija, iespējams, atkal pieļāvusi ārpolitisku kļūdu, kādu pēdējā laikā bijis ne mazums. 
Viedokļi
Vladimirs Buzajevs, PCTVL Saeimas deputāts:
– Šajā balsojumā mūsu frakcija atturējās. Mēs nevaram balsot par iekārtu, kurā mūsu iedzīvotāju ekonomiskā situācija pasliktinās. Mūs neinteresē, ko saka Francija un tās politiķi, mēs vispirms domājam par Latvijas iedzīvotāju labklājību.
Jānis Lagzdiņš, TP Saeimas frakcijas vadītājs:
– Šis bija simbolisks balsojums, jo mēs bijām pirmie, kas pēc Francijas un Nīderlandes pret nobalsojām par konstitūciju un neietekmējāmies no vecajām, nogurušajām Eiropas Savienības dalībvalstīm un no to iekšpolitiskajām problēmām.
Guntars Krasts, TB/LNNK Eiropas parlamenta deputāts:
– Steiga, pieņemot šo kļūdaino konstitūciju, patiešām bija nevietā. Šādu rīcību es skaidroju ar Ārlietu ministrijas pēdējā laika neveiksmēm robežlīguma slēgšanā un šādā veidā atsevišķi politiķi tagad cenšas reabilitēties un parādīt savu ietekmi, burtiski sitot cauri balsojumus. Tagad Francija, Nīderlande padomās, ka mēs izdarām spiedienu uz viņiem, jo šobrīd izskatās, ka mums šī konstitūcija ir ļoti izdevīga un mēs steidzamies to ratificēt. Mēs faktiski Francijas sabiedrību noskaņojam vēl negatīvāk attiekties pret šo konstitūciju, kaut arī patiesībā tas tā nav domāts.
Artis Pabriks, ārlietu ministrs:
– Šis bija Eiropas nākotnes vērtību balsojums, kas skaidri parāda, kādu redzam Latvijas vietu ES un Eiropas vietu pasaulē. Deputāti izvēlējās nostāties dinamiskas, vitālas, konkurētspējīgas un vienlīdzīgas Eiropas pusē. Latvija ir pārliecinoši parādījusi atbalstu stipras un vienotas Eiropas idejai. Diemžēl Latvijas balsojumu apēnojuši negatīvie rezultāti Francijā un Nīderlandē. Mēs respektējam divu Eiropas Savienības dibinātājvalstu iedzīvotāju izvēli teikt nē Eiropas konstitūcijas līgumam, tomēr vienlaikus uzskatām, ka divas valstis nevar izlemt nākotni visas Eiropas vārdā.
Andris Gobiņš, Eiropas kustības Latvijā prezidents:
– Kļūda, balsojot par Eiropas konstitūciju, netika izdarīta šodien, bet gan pirms mēneša, kad Artis Pabriks pieteica šo datumu kā izšķirošo. Tas, ka mēs nobalsojām par konstitūciju, ir apsveicami un pareizi, bet process, kādā to izdarījām, ir apšaubāms. Gan atteikšanās balsot, gan balsošana Eiropā var radīt divējādu nostāju. Šobrīd kāds var apvainoties, ka sasteidzām, bet tikpat labi, ja nebalsotu, iespējams, apvainotos citas dalībvalstis.
Latvijas jā sūta pozitīvu signālu Eiropai 
Gunta Sloga,  Diena  06/03/05    Lai arī Eiropas Savienības konstitūcijas nākotni satricinājis Francijas un Nīderlandes skaļais nē, Latvija, tūlīt pat pateikdama jā ES konstitucionālajam līgumam, devusi pozitīvu signālu, ka vienotās Eiropas idejas turpinās virzīties uz priekšu. Tā ceturtdienas Saeimas pārliecinošo balsojumu par konstitūciju vērtēja Latvijas politiķi un ārpolitikas eksperti.
Kā, uzrunājot Saeimu, uzsvēra ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP), Eiropas acis parlamenta balsojuma laikā tika pievērstas Latvijai, jo tai bija iespēja pirmajai pēc franču un nīderlandiešu noraidošajiem balsojumiem ratificēt konstitūciju. Ārlietu ministra mudinājumam atbalstīt ES konstitucionālo līgumu atsaucās visas valdošās koalīcijas partijas, par balsojot visiem sēdē klātesošajiem 63 to deputātiem. Taču iegūt konstitūcijas ratificēšanai nepieciešamās 67 jeb 2/3 no visu Saeimas deputātu balsīm izdevās vien, pateicoties Tautas saskaņas partijas un pie frakcijām nepiederošā Andreja Radzeviča balsojumam. Tādējādi kopumā par konstitūciju nobalsoja 71 deputāts. Taču nebalsoja TB/LNNK frakcija, kuras vadītājs Māris Grīnblats aicināja nogaidīt ar balsojumu.
Šis Latvijas balsojums ir īpaši pozitīvs signāls visai Eiropai, ceturtdien uzsvēra Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš. Tas parādot, ka, par spīti divu "vecās Eiropas" valstu lēmumam, kopumā "Eiropas projekts nav beigts". Arī politologs Toms Rostoks ir pārliecināts, ka Latvijai vajadzēja ratificēt līgumu, neraugoties uz pēdējo dienu laikā izskanējušajiem minējumiem, ka konstitūcijas projekts jāmaina. Latvijas jā neesot tik skaļš kā Francijas un Nīderlandes nē, taču esot būtiskāks. Ja Latvija vilcinātos, to pieskaitītu tām ES valstīm, kas šaubās par konstitūcijas nepieciešamību, uzsver T.Rostoks. Savukārt A.Lejiņš to vērtē kā zināmu politiskā kapitāla atgūšanu, ko Latvija zaudējusi, neparakstīdama robežlīgumu ar Krieviju.
Atzinīgi Saeimas balsojumu ceturtdien novērtēja arī Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga un premjers Aigars Kalvītis (TP). A.Kalvītis aicināja citas Eiropas valstis sekot Latvijas piemēram, jo konstitūcija ir nepieciešama Eiropas nākotnei. "Šis bija Eiropas nākotnes vērtību balsojums, kas skaidri parāda, kādu mēs redzam Latvijas vietu ES un Eiropas vietu pasaulē. Deputāti izvēlējās nostāties dinamiskas, vitālas, konkurētspējīgas un vienlīdzīgas Eiropas pusē," tā balsojumu vērtēja A.Pabriks. Viņš arī atzīst, ka Latvijas balsojumu aizēnojuši Francijas un Nīderlandes nē, taču "divas valstis nevar izlemt nākotni visas Eiropas vārdā". A.Kalvītis arī cer, ka 16.—17. jūnija Eiropadomes sanāksmē ES valstu vadītāji spēs iezīmēt optimālu risinājumu Savienības tālākai virzībai. Valsts vadošās amatpersonas vēl pirms konstitūcijas ratifikācijas uzsvēra, ka tā ir Latvijai izdevīgāka nekā pašreiz spēkā esošais Nicas līgums. Konstitūcija pārveido lēmumu pieņemšanas kārtību ES, piešķirot lielāku varu Eiropas Parlamentam, paplašinot jomu skaitu, kurās lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, nevis vienprātīgi, u.tml.

Citur pasaulē...

Konvojējot Irākas policijas kadetus, apšauda Latvijas karavīrus 
LETA  05/30/05     Svētdien, 29.maijā, Irākas pilsētā Hillā apšaudīti Latvijas kontingenta kājnieku rotas vada karavīri, kas konvojēja Irākas Policijas akadēmijā apmācības beigušo policijas kadetu kolonnu, bet neviens šajā apšaudē nav cietis, aģentūru LETA informēja Nacionālo bruņoto spēku preses virsnieks Uldis Davidovs.
Savukārt pirmdienas rītā Hillā cilvēku pūlī uzspridzinājās divi pašnāvnieki, nogalinot vismaz 20 cilvēkus un vēl vismaz 35 ievainojot.
Pirmais pašnāvnieks uzspridzinājies irākiešu pūlī, kas gaidīja pie medicīnas centra, lai izietu pārbaudes pirms pieteikšanās Irākas policijā, armijā un valsts iestādēs. Otrs pašnāvnieks uzspridzinājies policistu pūlī, kas protestēja pie pilsētas administrācijas ēkas, pieprasot lielākas algas.
Sprādzienu brīdī uz ielas atradās simtiem cilvēku. Kā ziņo aculiecinieki un irākiešu policija, sprādzienos cietis liels skaits cilvēku.
Davidovs aģentūrai LETA sacīja, ka neviens no Hillā izvietotajiem 116 Latvijas kontingenta karavīriem šajos sprādzienos nav cietis.

NATO ģenerālsekretārs vērtē Latviju kā uzticamu sabiedroto
DELFI  05/30/05    Šā gada 30. maijā Briselē NATO galvenajā mītnē Ministru prezidents Aigars Kalvītis tikās ar NATO ģenerālsekretāru Jāpu de Hopu Shēferu (Jaap de Hoop Scheffer).Šī bija pirmā Latvijas premjerministra tikšanās ar alianses vadītāju pēc Latvijas iestāšanās NATO, portālu "Delfi" informēja Valsts kanceleja. 
Sarunas gaitā Kalvītis un Shēfers apsprieda paveikto pirmajā Latvijas dalības NATO gadā. Ģenerālsekretārs iepazīstināja ar NATO pašreizējo dienas kārtību, operācijām un alianses transformāciju. Shēfers atzinīgi novērtēja Latvijas līdzšinējo iesaistīšanos alianses operācijās, kas liecina par Latviju kā uzticamu alianses sabiedroto. 
Ministru prezidents pauda Latvijas valdības gatavību organizēt nākamo NATO valstu un valdību vadītāju sanāksmi Rīgā. Shēfers izteica pateicību par Latvijas piedāvājumu organizēt nozīmīgāko alianses sanāksmi, kas parasti noris vienreiz divos vai trijos gados. 
Runājot par gaisa telpas patrulēšanas jautājumu, ģenerālsekretārs norādīja, ka NATO turpinās nodrošināt gaisa telpas kontroli pēc vienotiem standartiem visā alianses gaisa telpā. 
Tikšanās laikā tika pārrunātas arī attiecības ar NATO partnervalstīm – Gruziju, Krieviju un Ukrainu. 

Jēkabsons tomēr ticies ar Borisu Berezovski
LETA  05/30/05    Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) atzīst, ka ticies ar Krievijas vajāto oligarhu Borisu Berezovski viņa īsās vizītes laikā Latvijā šā gada 25.februārī, šodien ziņo laikraksts "Neatkarīgā". 
Sakarā ar to, ka pieņēmis lēmumu Berezovski neizdot Krievijai, ministrs izjutis "nežēlīgu spiedienu" ne tikai no Krievijas, bet arī no Krievijas ietekmē nonākušajām Latvijas amatpersonām. Kā norāda laikraksts, jau Berezovska vizītes laikā Latvijā tā rīcībā nonāca droša informācija, ka Krievijas prezidenta Vladimira Putina vajātais oligarhs ne tikai apmeklējis savu Latvijā izveidoto fondu un rīkojis preses konferenci, bet arī ticies ar vismaz divām augstām Latvijas valsts amatpersonām, viena no kurām bija Jēkabsons. 
Taču tobrīd šis fakts tika kategoriski noliegts, tāpēc nebija pamata šo informāciju darīt zināmu sabiedrībai. Pirms dažām dienām citas sarunas kontekstā Jēkabsons atklāja iepriekš slēpto informāciju: "Tādējādi man uzreiz jāatzīstas un jāatvainojas raidījuma "Valsts pirmās amatpersonas" vadītajai Baibai Strautmanei par to, ka toreiz to noliedzu. Man personiski nebija nekādu problēmu pateikt arī taisnību, taču drošības apsvērumu dēļ diemžēl tikai tagad par to varu runāt. Tas, ka es varu par to runāt tikai tagad, arī par daudz ko liecina." 
Uzzinot, ka Berezovskis ir iebraucis Latvijā un zinot Kremļa attieksmi pret viņu, tikšanās notikusi pēc Jēkabsona iniciatīvas. Viņš vēlējies personīgi pārliecināties, kāpēc Berezovsis ir ieradies un kādas ir viņa intereses Latvijā. 
"Mums notika 30-40 minūšu gara saruna, kurā es arī uzdevu šos jautājumus. Uzskatu, ka es kā Latvijas pilsonis un arī iekšlietu ministrs pieņēmu pareizu lēmumu, ar viņu tiekoties un pārliecinoties par viņa patiesajām interesēm," skaidroja Jēkabsons. 
Lai arī ministrs kategoriski atteicās nosaukt tikšanās vietu, vien sakot, ka "vieta, kur tikāmies, bija publiska", noskaidrojās, ka tikšanās notikusi kvartālā starp Dzirnavu un Elizabetes ielu. 
"Pirms tam biju dzirdējis visdažādākās baumas, ka Berezovskis gribot nopirkt "Preses namu" un bezmaz vai visu Latviju. Tādēļ tieši jautāju, vai viņam ir ekonomiskas un politiskas intereses Latvijā. Viņš atbildēja noliedzoši un apliecināja, ka viņu interesē Ukraina ar to politisko drāmu, kas tur notiek. Es domāju, ka viņa vizīte Latvijā bija mēģinājums pirmo reizi pēc politiskā bēgļa statusa iegūšanas iebraukt Eiropas Savienības valstī. Viņš gatavojās iebraukt arī Ukrainā, bet, cik es zinu, Ukrainas Iekšlietu ministrija, iespējams, Krievijas ietekmes iespaidā, zaļo gaismu vēl nav devusi," stāstīja Jēkabsons. 
Jau Berezovska vizītes dienā Krievijas amatpersonas par Latvijas uzdrīkstēšanos viņu ielaist valstī pauda asu sašutumu. Izrādās, lai panāktu Berezovska aizturēšanu, Krievija nav aprobežojusies tikai ar paziņojumiem un notu Latvijas Ārlietu ministrijai. Jēkabsons atklāja, ka uz viņu tajā brīdī izdarīts milzu spiediens ne tikai no Krievijas puses, bet arī no Latvijas amatpersonām. 
Spiediena mērķis bijis panākt iekšlietu ministra piekrišanu Berezovska aizturēšanai kaut vai uz īsu mirkli. "Es nenosaukšu nevienu vārdu vai uzvārdu. Varu tikai teikt to, ka šis spiediens bija visaptverošs. Biju izbrīnīts, cik ļoti Latvija spēj saļodzīties zem Maskavas spiediena. Tas man ir viens no vislielākajiem pārsteigumiem, kāds man jebkad ir bijis kopš atgriešanās Latvijā. Krievija darbojās tieši," atzīst ministrs. 
Jēkabsons noliedza, ka spiedēju vidū būtu arī Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP). "Premjeram izskaidroju, ka šī vizīte ir pilnīgi likumīga, un izskaidroju arī to, kas teikts Interpola konstitūcijā - Interpols neiejaucas nedz juridiskā, nedz tiesiskā veidā lietās, kas skar ticības, rasu, etniskās un arī politiskās vajāšanas," sacīja Jēkabsons. 
Atkārtoti lūgts atklāt spiediena izdarītāju uzvārdus, Jēkabsons atzinis, ka tie bijuši cilvēki "no Latvijas valsts un tās teritorijas". "Vārdi par spiedienu uz mani nav tikai dramatizējums, par to liecina arī darbības ar notām mūsu Ārlietu ministrijai," skaidro Jēkabsons. Pēc viņa domām, Berezovska vajāšana ir piemērs tam, kā aiz saukļiem cīņai pret korupciju sāk izrēķināties ar citādi domājošam amatpersonām. "Līdzīgas lietas iespējams novērot arī Latvijā," sacīja Iekšlietu ministrs. 
Viņš atkārtoti uzsver, ka Berezovska ierašanās Latvijā "bija pilnīgi legāla un tāds dokuments, kāds bija Berezovskim, ir desmitiem, varbūt pat simtiem cilvēku". Gan Lielbritānijas valdība, gan tiesa, piešķirot viņam politiskā bēgļa statusu, piešķīrusi politisko patvērumu un izsniegusi politiskā bēgļa ceļošanas dokumentu, kas viņam nodrošina iespēju ceļot ne tikai ES, bet arī uz citām brīvās pasaules valstīm. 
Pēc Jēkabsona domām, būtiski uzsvērt, ka Lielbritānijas tiesa var kalpot par piemēru pasaulei savas neietekmējamības un konservatīvisma dēļ. Tas apstiprinot, ka tiesas lēmums nevarētu būt jelkādā veidā apšaubāms. 
"Gan no angļiem, gan no amerikāņiem pēc Berezovska aizbraukšanas sekoja atzinība, ka neesam padevušies spiedienam un izdevuši cilvēku, kuru vajā Krievijas prezidents un kuram Rietumos piešķirts politiskais patvērumus. Ja mēs viņu būtu izdevuši, tad es būtu visnožēlojamākais cilvēks, kurš pārkāpis Anglijas tiesas spriedumu. Es būtu izdevis cilvēku saplosīšanai, respektīvi, drošai nāvei. Jāatzīst arī - kad Berezovskis bija ieradies Latvijā, mūsu dienesti darbojās korekti, profesionāli un pareizi," sacīja Jēkabsons. 
Jēkabsons apstiprināja informāciju, ka Berezovskim ir sakari un draudzīgas attiecības ar pasaulē ietekmīgiem vīriem, tajā skaitā ar ASV prezidenta Džordža Buša brāļiem. Ministrs noliedza, ka Latvija varētu izmantot Berezovska sakarus atsevišķu ekonomisko vai politisko jautājumu risināšanai. 
"Diezin vai Berezovskis mums var palīdzēt risināt sasāpējušos jautājumus, piemēram, attiecības ar Krieviju. Drīzāk jau es kā mācītājs ar melno jostu varu palīdzēt Berezovskim risināt attiecības ar Putinu, jo šeit vērojams naida moments," norādīja Jēkabsons. 

JL vēlas noskaidrot Krievijas ietekmē nonākušās Latvijas amatpersonas
LETA  05/30/05    Partijas "Jaunais laiks" (JL) frakcija aicina sasaukt Saeimas Nacionālās drošības komisijas (NDK) sēdi, lai izvērtētu, kādu spiedienu Krievijā vajātā oligarha Borisa Berezovska vizītes Latvijā laikā jutis iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP). 
JL arī vēlas noskaidrot Krievijas ietekmē nonākušās Latvijas amatpersonas, aģentūru LETA informēja frakcijas sabiedrisko attiecību konsultante Laila Timrota. 
Kā ziņots, Jēkabsons atzinis, ka ticies ar Berezovski viņa īsās vizītes laikā Latvijā šā gada 25.februārī, šodien ziņo laikraksts "Neatkarīgā". 
Sakarā ar to, ka pieņēmis lēmumu Berezovski neizdot Krievijai, ministrs izjutis "nežēlīgu spiedienu" ne tikai no Krievijas, bet arī no Krievijas ietekmē nonākušajām Latvijas amatpersonām. Kā norāda laikraksts, jau Berezovska vizītes laikā Latvijā tā rīcībā nonāca droša informācija, ka Krievijas prezidenta Vladimira Putina vajātais oligarhs ne tikai apmeklējis savu Latvijā izveidoto fondu un rīkojis preses konferenci, bet arī ticies ar vismaz divām augstām Latvijas valsts amatpersonām, viena no kurām bija Jēkabsons. 
JL pauž viedokli, ka tiesībsargājošajām un drošības iestādēm jāsniedz pilnīgs atbalsts iekšlietu ministram, kurš publiski atzinis, ka uz viņu izdarīts "nežēlīgs spiediens" no Krievijas ietekmē nonākušām Latvijas amatpersonām. 
Drošības iestādēm arī jānoskaidro, kuras Latvijas amatpersonas darbojas Krievijas interesēs, izdarot spiedienu uz iekšlietu ministru, un jāvēršas pret tām likumā noteiktajā kārtībā. 
Vienlaikus JL vēlas NDK sēdē uzklausīt Jēkabsona skaidrojumu par to, kāpēc saistībā ar Berezovska vizīti Latvijā atklātībā parādās pretrunīga vai nepatiesa informācija. 
Pēc partijas domām, NDK locekļiem arī būtu jāizvērtē, cik lielā mērā vizītes organizēšanā bijis iesaistīts iekšlietu ministrs un kas pārrunāts Jēkabsona un Berezovska tikšanās laikā. 
Ziemele brīdina par sekām, atsakoties no robežlīgumam pievienotās deklarācijas
DELFI  05/31/05    Ieskats, ka nākotnes un svarīgu politisko mērķu vārdā Latvijai vajadzētu atkāpties no savas vienpusējās deklarācijas un vienkārši parakstīt robežlīgumu ar Krieviju, var radīt bīstamas sekas, otrdienas laikrakstā “Diena” publicētajā komentārā norāda starptautisko tiesību speciāliste Ineta Ziemele. 
“Robežlīguma parakstīšana tādā redakcijā, kādā tas ir parafēts, nepievienojot Latvijas puses skaidrojumu, dotu pamatu tālākai Latvijas valsts turpināšanās (no 1918.gada) pozīcijas kritikai un regulāri izskanošiem argumentiem no Krievijas puses visos starptautiskos forumos par to, ka šī Latvijas pozīcija tiek izmantota tikai tiktāl, cik tas ir nepieciešams un izdevīgi zināmas Latvijas iedzīvotāju daļas diskriminācijai,” komentārā norāda Ziemele. 
Atteikšanās no valsts turpināšanās principa vai arī šī principa neviennozīmīga īstenošana praksē radītu virkni citu jautājumu, piemēram, jautājumus par Latvijā īstenotās pilsonības politikas tiesiskajiem pamatiem vai Vispārējai mazākumtautību aizsardzības konvencijai pievienotās deklarācijas tiesisko pamatojumu utt, brīdina Ziemele, atgādinot, ka līdz šim brīdim Latvijas attīstību ir caurvijis valstiskās turpināšanās pamatprincips ar visām no tā izrietošām tiesiskajām sekām. 
Jāatgādina, ka Krievijas puse atteicās parakstīt sagatavoto robežlīgumu ar Latviju, uzskatot, ka tam pievienotajā Latvijas vienpusējā deklarācijā ietvertas “teritoriālas pretenzijas”. 
Deklarācijā minēts, ka robežlīguma vienīgais mērķis un priekšmets ir dokumentēt deviņdesmito gadu sākumā noteikto robežlīniju, lai nodrošinātu un atvieglotu tās praktisko funkcionēšanu abu valstu iedzīvotāju, kā arī Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas savstarpējo attiecību interesēs. 
Deklarācijā arī norādīts, ka Latvija nesaista šo līgumu ar plašāko jautājumu par Latvijas prettiesiskas okupācijas seku likvidēšanu. Latvija deklarē, ka šis līgums neskar, nemazina un neatņem Latvijas valstij un tās pilsoņiem starptautiskajās tiesībās, tajā skaitā 1920.gada 11.augusta Latvijas un Krievijas Miera līgumā, un atbilstoši starptautiskajām tiesībām Latvijas valststiesībās noteiktās tiesības un tiesiskās prasības. 

ASV novērtē Latvijas paveikto cīņā pret naudas atmazgāšanu
LETA  05/31/05    ASV Finanšu ministrijas apakšsekretārs terorisma un finanšu izlūkošanas jautājumos Stjuarts Levijs un ASV vēstniece Latvijā Ketrīna Toda Beilija šodien pēc tikšanās ar Ministru prezidentu Aigaru Kalvīti (TP) atzinīgi novērtēja valdības paveikto, lai sekmētu cīņu pret finanšu noziegumiem, tostarp naudas atmazgāšanu.ASV vēstniece šodien preses konferencē atzīmēja, ka Kalvītis, stājoties valdības vadītāja amatā, cīņu pret naudas atmazgāšanu bija izvirzījis kā vienu no prioritātēm un ASV šo soli novērtē. Beilija arī uzsvēra, ka Latvijas valdības dotie solījumi ir izpildīti, Saeimai pieņemot grozījumus vairākos likumos, kas vērsti uz finanšu noziegumu apkarošanu. 
Arī Levijs atzinīgi novērtēja to, ka Latvija ir pildījusi savus solījumus, un uzsvēra, ka svarīgi ir parlamenta pieņemtos likumus īstenot dzīvē. ASV arī turpmāk ir gatava ar Latviju sadarboties, lai sekmīgāk cīnītos pret finanšu noziegumiem, sacīja ASV ierēdnis. 
Levijs pauda pārliecību, ka cīņa pret naudas atmazgāšanu ir būtisks solis Latvijas banku reputācijas un uzticamības veicināšanai pasaulē. Tiesiski sakārtota un droša vide, atbildīgo uzraudzības institūciju efektīva un enerģiska darbība noziegumu apkarošanā finanšu sektorā un ekonomikā ir nosacījums Latvijas sekmīgai ekonomiskai attīstībai, uzskata ASV. 
Pēc tikšanās ar Latvijas komercbanku pārstāvjiem Levijam esot radusies pārliecība, ka arī bankas izprot, cik nozīmīga ir naudas atmazgāšanas apkarošana. Viņš norādīja, ka bankas ir pirmās, kas varētu identificēt mēģinājumus legalizēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus. Latvijas bankas apzinoties, cik svarīga ir sadarbība, lai sasniegtu konkrētu rezultātu. 
Ministru prezidents sacīja, ka Levija vizīte mūsu valstī apliecina tiešo sadarbību starp Latviju un ASV un starp abu valstu institūcijām. Premjers uzskata, ka valdība pēdējā pusgada laikā ir spērusi nopietnus soļus, lai nodrošinātu Latvijas kā finanšu centra labu reputāciju. 
Kalvītis šodien iepazīstinājis viesi ar Latvijas paveikto cīņā ar nelegāli iegūtu līdzekļu legalizāciju, izveidoto speciālo padomi cīņai ar finanšu noziegumiem un tās darba rezultātā izstrādātajiem grozījumu priekšlikumiem virknē Latvijas likumu, kā arī par valdības centieniem uzlabot tiesībsargājošo finanšu institūciju darbību šo likumu īstenošanā. 
Nākamais jautājums, kas būšot valdības dienaskārtībā, ir uzraugošo institūciju kapacitātes palielināšana. Kalvītis pateicās ASV kolēģiem par iespēju sadarboties un gūt pieredzi, kas nākotnē varētu dot labus rezultātus. 
Ne Levijs, ne Beilija šodien nevarēja komentēt ASV iepriekš pausto, ka Latvijas starptautiskos informācijas apmaiņas centienus un naudas atmazgāšanas apkarošas likumu godīgu ieviešanu kavē augstais korupcijas līmenis Latvijas valdībā un tiesībsargājošajās institūcijās. Par šiem izteikumiem aprīļa beigās Latvija ASV vēstniecībā iesniedza notu, lūdzot tos precizēt vai atsaukt. 
Kalvītis sacīja, ka viņa rīcībā nav informācijas par iespējamu korupciju valsts institūcijās, jo atbildīgās iestādes iestājas pret naudas atmazgāšanu. Latvija no šiem pārmetumiem norobežojoties. 
Levijs atzina, ka viņam neesot komentāru, jo Latvijai sagatavoto formālo atbildes vēstuli viņš neesot redzējis. Arī Beilijai neesot ko piebilst, jo atbilde Latvijas valdībai vēl tiekot gatavota. 

Ekeuss atzinīgi novērtē Latvijas attieksmi pret nepilsoņiem 
Dita Arāja,  Diena  06/03/05     Ļoti atbalstāmi ir tas, ka valsts vienādi izturas gan pret pilsoņiem, gan nepilsoņiem un neviens netiek diskriminēts, — tā ceturtdien sacīja EDSO augstais komisārs mazākumtautību jautājumos Rolfs Ekeuss, žurnālistiem izklāstot savu viedokli par Latvijas izvēli mazākumtautību definīcijā tieši neiekļaut nepilsoņus, taču arī viņiem ļaut baudīt tās pašas tiesības, ko bauda pilsoņi cittautieši. R.Ekeuss ir ieradies Rīgā divu dienu vizītē, un šajā laikā viens no galvenajiem viņa un Latvijas amatpersonu sarunu tematiem — pirms nedēļas Saeimā ratificētā Eiropas Padomes (EP) Mazākumtautību konvencija. 
"Es atzinīgi novērtēju Mazākumtautību konvencijas ratifikāciju, un tas pierāda, ka Latvija ir spējīga risināt demogrāfiski un vēsturiski nozīmīgus jautājumus," sacīja R.Ekeuss. Runājot par konvencijas mazākumtautības definīciju, kuru vairāki tiesību un integrācijas eksperti novērtējuši kā liberālāko starp EP valstīm, R.Ekeuss uzteica pretimnākšanu, ko Latvija izrādījusi nepilsoņiem, uz viņiem attiecinot līdzvērtīgas tiesības kā uz pilsoņiem. "Tas ir saskaņā ar cilvēktiesību sasniegumiem, uz kuriem tiecas Eiropas Savienība," uzskata komisārs. ES valstīs definīciju attiecina tikai uz pilsoņiem, nevis imigrantiem, kas valstīs ieradušies pēc Otrā pasaules kara. Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) pavēstīja, ka Latvija saņēmusi pozitīvu atzinumu arī no EP, kuras ģenerālsekretārs Terijs Deiviss publiskā runā Strasbūrā izteicies, ka, ratificējot konvenciju, Latvija pilnībā ir izpildījusi savus solījumus. R.Ekeuss gan pagaidām atturējās komentēt Latvijas konvencijas atrunas, kas paredz ielu plāksnes un komunikāciju pašvaldībās tikai latviešu valodā, jo, pēc komisāra teiktā, jāskatās, kā tas īstenosies dzīvē. 
R.Ekeuss arī uzsvēra, ka viņu interesē mazākumtautību izglītības kvalitāte un kā to ietekmē izglītības reforma, tādēļ arī turpmāk viņš tam pievērsīšot lielu uzmanību. Taču viņš neprecizēja, kādu priekšstatu par mācību kvalitāti viņš guvis, ceturtdien apmeklējot Rīgas klasisko ģimnāziju. Komisārs Latvijā tiekas arī ar ārlietu, integrācijas un izglītības ministriem un citiem sabiedrības integrācijas ekspertiem. EDSO ir starptautiska organizācija, kas uzrauga mazākumtautību tiesību ievērošanu Eiropas valstīs.

Kaļužnijs: Latvija 1920.gada miera līgumu parakstīja ar tobrīd neeksistējošu valsti
LETA  06/02/05    Latvijas un Krievijas 1920.gada miera līgums tika parakstīts ar tobrīd neeksistējošu valsti, uzskata Krievijas vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs. Krievijas vēstnieks intervijā laikrakstam "Telegraf" uzsver, ka ar Krieviju toreiz [1920.gadā] karoja "visi - gan Antante, gan visa pasaule", līdz ar to, pēc Kaļužnija vārdiem, jautājums par Krievijas atzīšanu toreiz nebija aktuāls.
"[Vladimiru] Ļeņinu neviens nepilnvaroja neko parakstīt, arī Brestas mieru [Brestas miera līgumu]," tāpēc Kaļužnijam neesot skaidrs, kāpēc "līgums ar neeksistējošu valsti ir ietverts konstitucionālā dokumenta uzbūvē". 
Diplomāts uzskata, ka Latvijas un Krievijas valstu attiecību saasinājuma cēloņi ir meklējami 1990.gadu sakumā, kad valstu attiecībām par pamatu tika ņemts 1920.gada miera līgums. Pēc Krievijas vēstnieka domām, 90.gadu sakumā Latvijai vispirms bija nepieciešams domāt, kas tas ir par līgumu un kā to var savienot ar konstitūciju. 
Kaļužnijs arī uzsver, ka vienpusēja deklarācija, kura Latvija vēlas pievienot abu valstu robežlīgumam, nav uzskatāma par tiesisku dokumentu un to varētu apstrīdēt tiesā. 
Viņš uzskata, ka pašreizēja Latvijas vara turpina aktualizēt jautājumus, kas ir saistīti ar "okupācijas tēmu", šādi mēģinot attaisnot nelatviešu iedzīvotāju diskriminējošo politiku. "Kas attiecas uz iespējamām prasībām Krievijai par kompensācijām par zaudējumiem, kuri it kā Latvijai tika radīti "okupācijas" rezultātā, tad tām nav nekāda juridiskā pamata un tās netiks izskatītas," akcentēja vēstnieks. 
Kā apgalvo Kaļužnijs, Latvijas pieņemtā PSRS totalitārā komunisma noziegumu nosodījuma deklarācija bijis pārsteigums ne tikai Krievijai, bet arī visam diplomātiskajam korpusam Latvijā. 
"Jūs man jautājat, kā es to [deklarāciju] vērtēju? Es uzdevu jautājumu diplomātiskā korpusa vecākajam Austrijas vēstniekam Latvijā Volfgangam Jilī - kāpēc nav nekādās reakcijas no Eiropas Savienības puses? Viņš pasmaidīja un atbildēja: "Muļķības nevajag komentēt." Lūk, jums arī atbilde par kompensāciju," sacīja Krievijas politiķis. 
Austrijas vēstnieks Latvijā aģentūrai LETA apgalvoja, ka laikrakstā viņa teiktais ir nepareizi interpretēts - vai nu tāpēc, ka Kaļužnijs viņu pārpratis, vai arī žurnālists nepareizi interpretējis Krievijas vēstnieka teikto. 
Jilī norādīja, ka viņš nav vēlējies komentēt PSRS totalitārā komunisma noziegumu nosodījuma deklarāciju, jo tā ir iekšpolitisks dokuments. 

Valdibā, partijās, tieslietās...

Gaidāmas spraigas debates par Saeimas un pašvaldību deputātu amatu savienošanu
LETA  05/27/05      Parlamentā gaidāmas spraigas debates par Tautas partijas (TP) ierosinājumu atļaut savienot deputātiem darbu pašvaldībās un Saeimā, liecina aģentūras LETA veiktā politiķu aptaujāta.
Priekšlikumu atbalsta Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), savukārt ļoti skeptiski par to izteicās partijas "Jaunais laiks" (JL), Latvijas Pirmās partijas (LPP) un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) pārstāvji.
"Tā ir vislielākā muļķība," komentējot TP ierosinājumu, aģentūrai LETA sacīja JL Saeimas frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis. Saeimas un pašvaldību deputātu amata pilnvaras viens cilvēks nevar savienot ierobežotā laika dēļ, savu nostāju pamatoja JL pārstāvis.
"Ieviešot šādu kārtību, Saeimā nonāktu "pogas spiedēji", vai arī pašvaldību vadītāji laika trūkuma dēļ nespētu pilnvērtīgi pārraudzīt notiekošo savās pašvaldības," iespējamās problēmas iezīmēja Šadurskis.
Turklāt pašvaldību deputāti, kas ievēlēti Saeimā, nonāktu interešu konfliktā, jo tiem Saeimā būtu jālemj par budžetu, lai gan, vadot pašvaldību, viņi ir budžeta patērētāji.
Šadurskis atgādināja, ka deputātus var iecelt par ministriem. "Ko šādā gadījumā darītu tie parlamentārieši, kuri strādā pašvaldībās, - vai arī viņi varētu strādāt valdībā, tādējādi nonākot vēl lielākā interešu konfliktā, vai tomēr tas tiktu liegts, kas savukārt nozīmētu, ka tie ir otrās šķiras deputāti," sacīja politiķis.
Pieņemot šos grozījumus, Saeimā "laipni gaidīts" būtu "pilsētas ar rītdienu vadītājs" [Ventspils mērs Aivars Lembergs], piebilda JL politiķis. Tāpēc JL ir kategoriski pret šo priekšlikumu.
Pozitīvi par TP ieceri izteicās ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis, uzvsrot, ka "mēs to atbalstīsim". Tādējādi būtu profesionālāks deputātu sastāvs, savu viedokli pamatoja politiķis. 
Darbus savienot savulaik veiksmīgi spēja Augstākās Padomes deputāti, atgādināja Brigmanis. Viņš uzsvēra, ka šie deputāti nesaņems divas algas.
Pret priekšlikumu iebilda TB/LNNK deputāte Anna Seile, pēc kuras teiktā, pašvaldībās un Saeimā ir jāstrādā pilnu slodzi, "nevis jāslaistās".
Arī LPP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Dzintars Jaundžeikars bija skeptiski noskaņots pret TP priekšlikumu.
"Būs grūti apvienot - viena no darba vietām zaudē," sacīja politiķis, prognozējot, ka ciestu Saeimas komisiju darbs, bet iegūtu pašvaldību vadītāji.
TP ir sagatavojusi grozījumus vairākos likumos, kas paredz atļaut savienot pašvaldību un Saeimas deputātu amatus, aģentūru LETA informēja TP Saeimas frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš.
TP cer, ka tādējādi tiks uzlabots Saeimas deputātu profesionālais līmenis, jo pašvaldībās strādā daudz pieredzējušu un augsti kvalificēti pašvaldību vadītāji.
"Likums šobrīd attur viņus kandidēt Saeimas vēlēšanās," sacīja politiķis. Bez tam grozījumi uzlabotu saikni starp likumdevēju un reģioniem, uzskata TP. 

"Tēvzemieši" saskata problēmas Rīgas domes koalīcijas organizatoriskajā darbā 
LETA  05/28/05     Apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) uzskata, ka Rīgas domes valdošās koalīcijas organizatoriskajā darbā pastāv problēmas, tāpēc partija plāno pārrunāt šos jautājumus ar partijas "Jaunais laiks" (JL) pārstāvjiem, šodien apvienības domes sēdē atzīmēja TB/LNNK priekšsēdētājs Jānis Straume.
"Man šķiet, ka dažas lietas Rīgas domē pēc labējās koalīcijas izveidošanas nevirzās tik labi, kā bija iecerēts," teica Straume.
Kā aģentūrai LETA sacīja Straume, TB/LNNK nav apmierināta ar lēnajām izmaiņām Rīgas pašvaldības uzņēmumu uzraudzības institūcijās. Tāpat Straume vēlētos dzirdēt no JL pārstāvjiem skaidrojumu par to, kāpēc Rīgas domes koalīcija atbalsta kreiso spēku deputātu ievēlēšanu pašvaldības institūcijās. Kā piemēru TB/LNNK pārstāvis minēja bijuša Rīgas mēra Gundara Bojāra (LSDSP) ievēlēšanu Rīgas Meža aģentūras konsultatīvā komisijā.
"Es pieļauju, ka šeit ir Tautas partijas un Latvijas Pirmās partijas intereses neļaut domes koalīcijai strādāt saskaņoti," piebilda Straume, norādot, ka jau tuvākajā laikā apvienības pārstāvji plāno tikties ar JL vadību, lai apspriestu šos jautājumus.
"Ja ir paņemta vara rokās, tad tā ir jānostiprina ar visiem demokrātiskiem līdzekļiem. Savādāk mēs neko nekad neizdarīsim," apvienības domes sēdē teica Rīgas vicemērs Jānis Birks (TB/LNNK).
Birks atzīmēja, ka aptuveni divu mēnešu nostrādātais laiks Rīgas pašvaldībā parādīja, ka labējās koalīcijas darbs ar 31 deputāta balsīm ir ļoti sarežģīts, jo koalīcijas parteriem visu laiku ir jāmeklē kopējie saskarsmes punkti sava starpā.
Tomēr Birks īpaši uzsvēra, ka labēja Rīgas domes koalīcija, kurā ietilpst arī "tēvzemieši", ir "nacionālākā un racionālākā", tāpēc tai ir lielas potences, lai veiktu darbus rīdzinieku labā.
Savukārt Rīgas Vidzemes priekšpilsētas izpilddirektors Juris Viņķelis (TB/LNNK), kurš aptuveni mēnesi atpakaļ tika iecelts Rīgas Vidzemes priekšpilsētas izpilddirektora amatā, sūrojas par "mantojumu", ko viņam atstājis iepriekšējais izpilddirektors Jāzeps Kozurs (LSDSP). 
Viņķelis apgalvoja, ka situācija izpilddirekcijā patlaban ir ļoti bēdīga, jo iepriekšējais izpilddirektors organizējis darbu izpilddirekcijā "padomju virsnieka izpratnē", tāpēc Viņķelis aicināja apvienības biedrus pieteikties darbam izpilddirekcijā un nākt klajā ar saviem priekšlikumiem par izpilddirekcijas darba uzlabošanu. 

Satversmes tiesu spiedīs rīkoties antikonstitucionāli
Agnese Margēviča,  NRA  05/28/05    Juristi pauž šaubas, vai konstitucionāls būs pats īpašais likums, ko premjera uzdevumā izstrādā Valsts kanceleja un kas Satversmes tiesai ļautu izvērtēt vēl neparakstītā robežlīguma atbilstību Satversmei. Līdz ar to turklāt tiktu iedibināta nepieņemama prakse, kad valdība galīgā lēmuma pieņemšanu politiski neērtos jautājumos uzveļ uz tiesu varas pleciem. 
Vakar (piektdien) no Krievijas vēstniecības Latvijā tika gūts apstiprinājums tam, ka līdzās problēmas juridiskam risinājumam tiek meklēts arī politisks kompromiss. Krievijas pārstāvniecības sūtnis un padomnieks Valentīns Ovsjaņņikovs apliecināja, ka abu valstu ārlietu ministriju amatpersonas aktīvi meklē risinājumus strupceļam. 
Viens no variantiem, kas tiek apspriests, esot divpusējas deklarācijas pievienošana robežlīgumam. Tas gan esot tikai viens no vairākiem iespējamiem variantiem, kuri pašlaik vēl ir projekta stadijā. 
Tomēr Krievija nemainot pozīciju, ka robežlīguma parakstīšana būs iespējama vienīgi pēc Latvijas vienpusējās deklarācijas atsaukšanas. To varētu darīt, ja Satversmes tiesa (ST) atzītu, ka robežlīguma projekts nav pretrunā ar Satversmi arī bez šīs deklarācijas. Līdz šim valdība apgalvojusi, ka robežlīgums ir pretrunā ar Satversmi un vienpusējā deklarācija šo pretrunu atrisina. Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes lektore Anita Rodiņa uzskata, ka, virzot robežlīguma izvērtēšanu ST, valdība vienlaikus atzīst, ka vienpusējā deklarācija nav sasniegusi mērķi un, neraugoties uz tās pieņemšanu, līguma pretruna Satversmei saglabājas. 
Gan viņa, gan ST priekšsēdētājs Aivars Endziņš spriež, ka īpašais likums, ko premjera uzdevumā izstrādā Valsts kancelejā un kas ļautu ST izskatīt vēl neparakstītu līgumu, ko nepieļauj ST likums, visdrīzāk pats būs pretrunā ar Satversmi. Proti, valdība ar to pēc būtības prasīšot ST konsultāciju par līguma projektu, tādējādi uz tiesas pleciem uzliekot izpildvaras funkciju, kas ir pretrunā ar Satversmē deklarēto varas dalīšanas principu. Saeimas Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš Neatkarīgajai iepriekš skaidroja, ka valdības lēmums izstrādāt īpašu likumu, nevis grozīt Satversmes tiesas likumu skaidrojams tieši ar vēlmi neieviest kā praksi ST konsultāciju par vēl sagatavošanas stadijā esošiem likumprojektiem. Savukārt A. Rodiņa domā, ka īpašais likums no šādas "sliktas prakses" ieviešanas nepasargās, jo turpmāk nekas nekavēšot pieņemt kārtējo īpašo likumu. 
"Valdība baidās pieņemt lēmumu un grib, lai to dara Satversmes tiesa, lai tad varētu teikt, ka atbildīga par izvēlēto risinājumu ir tiesa. Tā ir tiesu varas iejaukšana politikā," spriež A. Rodiņa. 
"Visticamākais, ka īpašais likums, ja to pieņems, būs antikonstitucionāls," prognozē arī A. Endziņš. Viņš prognozē, ka problēma arī varētu rasties, kad kāds ST vērstos ar pieteikumu izvērtēt jau parakstīto robežlīgumu, jo tad ST būtu jāvērtē līgums, kas tapis pēc pašas atzinuma, un tas neesot pieļaujams. A. Rodiņa arī apšauba, vai īpašais likums nebūs pretrunā ar Satversmes 85. pantu, kas noteic, ka ST lietas izskata "likumā noteiktās kompetences ietvaros". 
Proti, juriste šo normu interpretē tā, ka lietu izskatīšana var notikt tikai saskaņā ar Satversmes tiesas likumu, nevis kādu citu, īpašu likumu. Savukārt Valsts kancelejas direktora vietniece tiesību aktu lietās Elita Ektermane Neatkarīgajai norāda, ka darbs pie īpašā likuma izstrādes notiek, neraugoties uz šiem iebildumiem. "Satversmes tiesa nav autonoms orgāns, un tai jāpilda Saeimas dotais uzdevums valstij tik svarīgā jautājumā," spriež E. Ektermane.

Rīgas dome ķeras pie seksa
Sandris Vanzovičs,  NRA  05/28/05    Arī jaunā sasaukuma tautas kalpi sapņo par prostitūcijas ierobežošanu galvaspilsētā.
Arī jaunā sasaukuma Rīgas dome ieinteresējusies par iespējām ierobežot prostitūciju galvaspilsētā. Ar šo jautājumu ilgi noņēmās jau iepriekšējā sasaukuma dome un – nesekmīgi.
Iespējams, nākamnedēļ Drošības un kārtības jautājumu komiteja atkārtoti spriedīs par iespējām ierobežot prostitūciju. Ministru kabineta noteikumi paredz, ka pašvaldības, kur iedzīvotāju skaits pārsniedz 20 000 cilvēku, nosaka vietas, kur prostitūtas drīkst piedāvāt seksuālos pakalpojumus vai pieņemt seksuālo pakalpojumu pasūtījumus.
Dome domā...
Iepriekšējā sasaukuma dome ilgstoši meklēja vietas, kuras atvēlēt prostitūtām seksuālo pakalpojumu piedāvāšanai, taču iedzīvotāju iebildumu dēļ priekameitu iespējamā pārvietošana viņu dzīvesvietas tuvumā tā arī netika veikta.
Arī šoreiz Drošības un kārtības jautājumu komitejai, izskatot kutelīgo jautājumu pirmoreiz, diez ko nesekmējās. Panākta tikai vienošanās, ka komitejas priekšsēdētājs Andrejs Krastiņš mēneša laikā apkopos līdz šim saņemtās iedzīvotāju vēstules un sagatavos priekšlikumus likumdošanas iniciatīvai. Komitejas sēdē izskanēja doma, ka prostitūtām vajadzētu nevis norādīt vietas, kur drīkst piedāvāt šos pakalpojumus, bet gan – kur tas ir aizliegts. Savukārt komitejas loceklis Andrejs Vilks ierosināja noskaidrot pašu prostitūtu viedokli. Iespējams, domnieki varētu rīkot izbraukuma sēdi uz prostitūtu koncentrēšanās vietām. Grūti pateikt, kā to reāli ir iedomājušies deputāti, taču, pēc viņu ieceres, šādā sēdē tie varētu uzzināt meiteņu domas par prostitūcijas ierobežošanas metodēm, "tarifiem un ienākumu līmeni, kā arī to, vai viņas ir gatavas maksāt nodokļus no saviem ienākumiem".
...meitenes strādā
Kamēr dome prāto par prostitūcijas ierobežošanu, ielasmeitas brīvi turpina savu rūpalu. Lielākā daļa jau vairs sen nestāv uz ielām, bet gan darbojas firmās vai piedāvā savus pakalpojumus internetā.
Pašlaik lielākā prostitūtu koncentrēšanās vieta ir A. Čaka, Alauksta un Pērnavas ielu apkaime, arī Lienes iela. Taču arī šeit uz ielām vairs stāv tikai uz abu roku pirkstiem viegli saskaitāmu naktstaureņu skaits – liela daļa pārvietojusies uz klubiem. Piemēram, Pērnavas ielā ir klubs Sarkanais kaķis jeb Red Cat, kura darbības profils nav zināms, taču ir nojaušams. Pie kluba durvīm ir sarkans lukturis, arī iekšā spīd sarkanīga gaisma. Agrāk te apgrozījās krietns skaits diezgan trūcīgi ģērbtu būtņu, taču beidzamajā laikā kluba dzīve ir pamirusi. Protams, nav jau teikts, ka šis klubs bija prostitūtu pulcēšanās vieta – oficiāli par to nekas neliecināja. Ejot tālāk pa Pērnavas ielu, kādos logos vienmēr ir manāms dzīvs trīskrāsu kaķis: iespējams, ka tā ir tikai sagadīšanās, taču viss liecina, ka arī šie kaķi (tie ir divi, un uz palodzes sēd gluži kā uz maiņām) logā nav nejauši.
Arī uz ielas ir manāmas prostitūtas. Iecienītākie stūri – Alauksta un A. Čaka ielas, Pērnavas un Zvaigžņu ielas, kā arī Pērnavas un Vārnu ielas. Ja šeit ir manāmas relatīvi nenobružātas meičas, tad situācija Lienes ielā ir krietni traģiskāka – šo rajonu taksisti jau zina kā tādu, uz kurieni vest nogribējušos ārzemniekus, ja citur pie iekāres objektiem vairs nav iespējams tikt. Arī takse ir visdažādākā: piecītis par minetu vai sekss par 10 latiem Lienes ielā, attiecīgi 10 un 15 latu par šādiem pašiem pakalpojumiem prestižākajā Pērnavas ielā. Protams, daudz kas atkarīgs no klienta stabilitātes uz kājām, maka biezuma un izcelsmes.
Dzīve lukturu rajonā
Patlaban minētajā rajonā strādā aptuveni divdesmit prostitūtu. Meiteņu kvalitāte – visdažādākā, tāpat kā viņu veselības stāvoklis. Ir dzirdēts, ka viena pirms dažiem gadiem mirusi ar AIDS, pašlaik šī kaite esot vēl kādai. Sifiliss, gonoreja – tā jau ir ierasta lieta.
Iedzīvotāji uz naktstaureņiem skatās ar visai dalītām izjūtām. No vienas puses – rajona reputācijai par labu tas nenāk. No otras – meiteņu suteneri garantē zināmu kārtību, jo tiem nav vajadzīgi incidenti, kas atbaidītu klientus. Pēdējie preci izvēlas, braucot garām automašīnās. Šis iemesls ir ļoti traucējošs meitenēm, kas vienkārši dodas mājup: pa ceļam nākas uzklausīt neskaitāmus piedāvājumus ar tekstu: "Meitenīt, vai strādājam?" Savukārt pašu prostitūtu starpā valda nikna konkurence – svešiniecēm nav pat ko domāt parādīties uz aizņemtā stūra. 
Problēma nav aktuāla
Jautājums par prostitūcijas ierobežošanas priekšlikumiem domē aktualizējies, jo beidzamajā laikā pašvaldība saņēmusi daudzu iedzīvotāju vēstules, informēja A. Krastiņš. 
Viņš gan esot saņēmis informāciju no tiesībsargājošo iestāžu pārstāvjiem, ka beidzamajā laikā ielu prostitūtu skaits samazinās un viņas pakāpeniski pārceļas uz virtuālo vidi – internetu. 
A. Vilks gan uzskata, ka pašvaldības rīcībā nav sviru, lai sakārtotu šo jautājumu. "Gribētu paskatīties, kādā veidā pašvaldība noteiks, kurās vietās prostitūtas drīkst vai nedrīkst pulcēties. Kā pierādīja Rēzeknes pieredze, prostitūtas negrasās pulcēties tur, kur tām vietu ir ierādījusi vietējā vara," uzsvēra A. Vilks. Turklāt, pēc viņa domām, pat čakene šobrīd jau nobāl interneta un dažādu puslegālo kafejnīcu piedāvāto intīmpakalpojumu sniegšanas iespēju priekšā.

Ministri rosina Pierīgā veidot vienotu valdības kompleksu 
LETA  05/30/05     Lai taupītu līdzekļus, valsts iestādes savus birojus varētu pārcelt ārpus Rīgas centra, Pierīgā izveidojot vienotu valdības kompleksu.
Šādu priekšlikumu Ministru kabineta komitejas sēdē šodien izteica ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL), izskatot Finanšu ministrijas (FM) piedāvāto koncepciju vienotai valsts nekustamā īpašuma apsaimniekošanai. Ministru iebildumu dēļ valdības komiteja šo koncepciju neatbalstīja.
Kariņa ideju par vienotu valdības kompleksu atbalstīja arī satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP), norādot uz pozitīvo ārvalstu pieredzi.
Savukārt veselības ministrs Gundars Bērziņš (TP) mudināja kolēģus izšķirties par vienotu valsts nekustamo īpašumu apsaimniekošanas sistēmu, jo pašreizējā sadrumstalotā kārtība, pēc Bērziņā domām, "ir laba augsne korupcijai un blēdībām". Veselības ministrija esot gatava nodot savus īpašumus vienotajam pārvaldītājam.
Bērziņš pauda atbalstu valdības kompleksa būvniecībai ārpus Rīgas centra, tomēr par šādu risinājumu nevarēšot panākt vienošanos, kamēr tiks saglabāta pašreizējā valsts īpašumu pārvaldīšanas sistēma, kas esot sadrumstalota un necaurskatāma.
FM piedāvātā koncepcija paredzēja, ka lielu daļu no ministrijām nodotajiem valsts nekustamajiem īpašumiem pārņemtu VAS "Valsts nekustamie īpašumi" (VNĪ). Tāpat koncepcijā bija ierosināts Aizsardzības ministrijas nekustamo īpašumu apsaimniekotājam papildus vēl uzticēt ar valsts ugunsdzēsības un glābšanas darbu un robežapsardzi saistīto objektu pārvaldīšanu. Tās ministrijas, kurām saskaņā ar koncepciju vajadzētu nodot savus īpašumus, turpmāk jaunajam apsaimniekotājam maksātu telpu nomas maksu.
Ministri lielākoties bija pret FM priekšlikumiem.
Piemēram, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL) uzskata, ka izglītības iestāžu īpašumi ir specifiski, jo tie nenes peļņu, tāpēc to pārvaldīšana nebūtu jāuztic VNĪ, bet gan jāveido šim mērķim īpaša institūcija.
Savukārt tieslietu ministre Solvita Āboltiņa (JL) iebilda pret iecerēto "Tiesu namu aģentūras" pārziņā esošo īpašumu nodošanu VNĪ.
Kariņš un zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS) uzskata, ka FM koncepcija nepiedāvā ar finansējumu saistītos risinājumus, tai skaitā nekonkretizē, kādas varētu būt nomas maksas, iestādēm nomājot telpas no vienotā apsaimniekotāja.
Kultūras ministre Helēna Demakova (TP) ministrus informēja, ka Kultūras ministrija jau ir vienojusies ar FM par nekustamo īpašumu nodošanu VNĪ. Demakova ir pārliecināta, ka tādējādi nekustamie īpašumi tiks labāk apsaimniekoti.
Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) uzskata, ka nekādus jaunus argumentus ministri nav izvirzījuši. Pēc viņa domām, iebildes ir saistītas ar ministriju nevēlēšanos kardināli mainīt pašreizējo kārtību.
Par jauniem risinājumiem FM ar pārējām ministrijām centīsies vienoties atsevišķās sarunās. Kā norādīja Spurdziņš, pēc šīm sarunām varētu tapt plāns turpmākai valsts nekustamo īpašumu apsaimniekošanai. 

TP aicina Kiršteinu atkāpties no Saeimas Ārlietu komisijas vadītāja amataLETA  05/31/05    Tautas partija (TP) aicina no partijas izslēgto Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāju Aleksandru Kiršteinu atkāpties no sava amata. Ja Kiršteins neatsauksies savas bijušās partijas aicinājumam un līdz pirmajai komisijas sēdei neatkāpsies no komisijas priekšsēža amata, TP rosinās Saeimu viņu no šā amata atsaukt, norādīja TP frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš. Lagzdiņš izteica cerību, ka Kiršteins atkāpsies pats. 
Jau ziņots, ka TP šajā amatā vēlas redzēt frakcijas deputāti un Ārlietu ministrijas parlamentāro sekretāri Vairu Paegli. 
Savukārt Kiršteins, kurš pašreiz atrodas komandējumā ārvalstīs, aģentūrai LETA sacīja, ka varētu atkāpties no šā posteņa, ņemot vērā, ka viņš vairs nav valdošās koalīcijas partijas biedrs. 
Viņš pauda neizpratni par TP lēmumu komisijas vadītāja amatam virzīt Ārlietu ministrijas parlamentāro sekretāri, jo tas esot pretēji parlamentārajiem principiem. 
Jau ziņots, ka Kiršteinu TP izslēdza pagājušajā nedēļā.

Liecinieks atklāj korupcijas mehānismu tieslietās
Imants Vīksne,  NRA  06/01/06    Cerībā nomierināt sirdsapziņu, atbrīvoties no apsūdzības par 800 000 latu lielu zaudējumu nodarīšanu bankrotējušajam uzņēmumam RAF un pie viena nokārtot arī personīgus rēķinus viens no tieslietu nozarē, iespējams, joprojām pastāvošas noziedzīgas shēmas dalībniekiem ir sācis runāt – viņa liecības vairākas ietekmīgas personas tuvina apsūdzēto solam.
Raivo Sārts šobrīd slēpjas īrētā privātmājā ārpus Rīgas. Viņš apgalvo, ka ir tik ekskluzīvas informācijas krātuve, ka var arī nenodzīvot līdz liecināšanai tiesā – pārāk daudz viņam nelabvēļu. Ja R. Sārta atklāsmes ir patiesas, tās var nozīmēt vismaz sagrautu reputāciju vairākiem tiesu izpildītājiem, īpašumu vērtētājiem un Rīgas apgabaltiesas tiesnešiem. "Es personīgi esmu nesis naudu vismaz pieciem tiesnešiem," apgalvo R. Sārts. Iespējams, ka pēdējā laikā jau notikusī tiesībsargātāju vēršanās pret tiesu izpildītājiem ir viņu kādreizējā sadarbības partnera nopelns. Neatkarīgā jau rakstīja, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs lūdzis sākt kriminālvajāšanu pret Elitu Soli, Jelgavas prokuratūrā apsūdzība uzrādīta gan R. Sārtam, gan Ivaram Kibermanim. 
Ģenerālprokuratūra ziņo, ka Rīgā ierosinātas vēl divas lietas.
Savu lomu shēmā, kas darbojusies kopš 1997. gada, R. Sārts raksturo ar vārdu sešnieks, t.i., izpildītājs. Neatkarīgā jau stāstīja par šīs shēmas būtību. Vispirms tiek aprakstīta finanšu grūtībās nonākuša cilvēka manta. Tiesu izpildītājam pazīstams vērtētājs to novērtē aptuveni desmit reižu zem tirgus vērtības, izsolei ir minimāla publicitāte, un īpašums pārceļo vēlamajās rokās, bet jau par citu cenu. Starpību sadala shēmas dalībnieki, atsevišķos gadījumos neaizmirstot arī tiesnešus, kuri apstiprina tiesu izpildītāju lēmumus. R. Sārts atzīstas, ka piedalījās, būdams vienlaikus tiesu izpildītājas Ingas Čepjolkinas (tobrīd Lazdānes) civilvīrs, aprakstītās mantas uzglabātājs un realizētājs (firmas RS Serviss direktors), atsevišķos gadījumos izsoļu dalībnieks, kukuļdevējs un visbeidzot sazagtās naudas pastnieks. Ķēdes galveno personāžu nelegālā peļņa sasniegusi pat 25 tūkstošus latu mēnesī. Līdz pilnībai shēma atstrādāta 1997. gadā, savukārt R. Sārts no tās izmests 1999. gada beigās.
Tiesībsargājošo iestāžu rīcībā ir norādes uz nelikumībām vismaz 13 darījumos. R. Sārts izmeklētājiem liecinājis par vairākumu no tiem. Vairākos gadījumos shēmas dalībnieki esot uzpirkuši bankrotējušu uzņēmumu īpašumus ar administratoru starpniecību – tātad izsoles notikušas fiktīvi –, bet vēlāk pārdevuši par tirgus cenu. Piemēram, Rīgas filca īpašumus RS Serviss nopircis par 12 000 dolāru, bet pārdeva par 120 000. (Komercreģistra dati liecina, ka RS Serviss joprojām ir saistīta ar I. Čepjolkinu, jo firmu vada viņas māte un vīrs.) Rūpnīcas Mangaļi īpašumi nopirkti par 12 000 dolāru, pārdoti – par 80 000. Līdzīgi it kā darīts ar kustamo īpašumu – Bulduru saimniecības traktori novērtēti par 80 latiem, vēlāk pārdoti par 1000 latiem. RAF gadījumā par 12,7 tūkstošiem iegūta manta aptuveni 8 miljonu dolāru vērtībā. Tiesa gan, šo projektu izdevās tikai daļēji realizēt – tiesāšanās par īpašumu turpinās. Protams, fiktīvās izsoles bija iespējamas situācijā, ja klāt netiek pielaists mantas īpašnieks. Tehnoloģijas, kā izvairīties no parādnieka piedalīšanās, bijušas dažādas – pirmkārt, miniatūrs sludinājums Latvijas Vēstnesī. Ja tomēr kāds acīgs īpašnieks to pamanīja, tad, viņam ierodoties, izsole visdažādāko motīvu dēļ tika atcelta un sarīkota vēlāk ar pieaicinātiem dalībniekiem – radiem, draugiem, paziņām. Uzņēmējs Gatis Saknītis apgalvo, ka tieši šādi viņam liegtas iespējas izpirkt aprakstīto zemi Siguldā. R. Sārts stāsta, ka fiktīvas izsoles par naudu reizēm rīkotas arī parādnieku interesēs. Piemēram, ja kāds ir parādā, bet nevēlas šķirties no mantas, nedz arī grib maksāt parādu – viņš samaksā par pakalpojumu grupējumam, un kopīgiem spēkiem uzmests tiek kreditors. 
Latvijas zvērinātu tiesu izpildītāju padomes vadītāja Inga Čepjolkina bijušā civilvīra atklāsmes dēvē par nepatiesību, kuras cēloņi meklējami privātos aizvainojumos. Taču tos viņa nevēlas publiski apspriest: "Es vienmēr esmu darbojusies saskaņā ar likumu un neko neesmu pārkāpusi." Viņa gan atzīst, ka līdz 2003. gadam, kad sākta tiesu izpildītāju profesijas reforma, padarot to par brīvo arodu, nesakārtotībā nozarē bija ļoti liela. Tomēr par krimināla rakstura gadījumiem viņai ziņu nav. Mājienu līmenī viņa liek noprast, ka pēdējā laika tiesībsargātāju aktivitāšu pamatā ir aizvainotā uzņēmēja Gata Saknīša nauda, nevis uz patiesiem faktiem balstīti pierādījumi. Šādi pārmetumi gan nonāk pretrunā ar faktu, ka izmeklēšanā iesaistītas vairākas institūcijas, turklāt tās operē ar savstarpēji neatkarīgiem ziņu avotiem.
Viens no tiem – R. Sārts – Neatkarīgajai teic: "Man vairs nav ko zaudēt. Esmu norakstīts cilvēks, un savi pieci gadi cietumā man par kukuļošanu draud. Taču es gribu, lai arī pārējie shēmas dalībnieki sēž, turklāt krietni ilgāk".

Vides problēmas iestrēgušas
Sandris Vanzovičs,  NRA  06/01/05     Kamēr politiķi kašķējas, darbs jau trīs nedēļas apstājies.
Jau trešo nedēļu Rīgas domes Vides komitejā darbs ir iestrēdzis, lēmumi netiek pieņemti, jo pozīcija ar opozīciju nostājušies kā āži uz laipas. Juristi atturas prognozēt, ar ko varētu beigties strīds par komitejas vadītāja amatu.
Arī šonedēļ kvoruma trūkuma dēļ nenotika Vides komitejas sēde. Atšķirībā no iepriekšējām reizēm šoreiz uz sēdi nebija ieradusies opozīcija. 
Uz katru no četrām līdz šim boikotētajām sēdēm uzcītīgi bija nākušas pašvaldības institūciju amatpersonas, tādējādi bezjēdzīgi šķiežot savu laiku. Kārtējo reizi vajadzēja atlikt arī daudzu vides sektoram svarīgu jautājumu izskatīšanu. 
Vides komitejā opozīcijai ir septiņas balsis, bet pozīcijai, ieskaitot tai oficiāli nepievienojušos dzimtenistus, – astoņas. Komitejas vadītāja Marika Žuravļova sēdi sasauca, acīmredzot cerot uz visu astoņu pozicionāru ierašanos, taču deputāts Agnis Kalnkaziņš bija nokļuvis slimnīcā.
Juristi skaidroja, ka līdz ar to komitejai nav kvoruma. "Tāpat parunāties jau varat, bet tā nebūs komitejas sēde," skaidroja domes Juridiskās pārvaldes direktora padomniece Fatma Frīdenberga.
Kā informēja komitejas vadītāja, A. Kalnkaziņam neesot iebildumu, ja pārējie komitejas locekļi dodas pie viņa uz slimnīcu, jo nav normāla situācija, ka divas nedēļas nav notikusi neviena komitejas sēde. Uz šo piedāvājumu visprecīzāk reaģēja deputāts Jānis Freimanis: "Šī situācija ir kļuvusi visai idiotiska, taču vēl idiotiskāka tā būs, ja mēs brauksim uz slimnīcu. Ko mēs darīsim, ja kāda dāma būs dzemdību namā?" J. Freimanis atminējās Saeimas laikos piedzīvoto, ka šādos gadījumos "divi malači [vājinieku no slimnīcas uz balsojumu] atved aiz rociņām", un sēde var notikt. Par laimi, nepiepildījās arī tik traks scenārijs – sēdi nolēma atlikt.
Kvoruma trūkuma dēļ pagājušajā nedēļā nenotika divas komitejas ārkārtas sēdes, kuras tika sasauktas pēc opozīcijas deputātu ierosinājuma. Uz tām neieradās pozīcijas pārstāvji.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka diezgan divdomīgā situācijā no amata tika atcelta Vides komitejas vadītāja M. Žuravļova, jo pozīcija sēdi atstāja, septiņi klāt esošie domnieki izteica viņai neuzticību, bet M. Žuravļova palika telpās, it kā lai turpinātu vadīt sēdi. Deputāte pirms balsojuma par atcelšanu paziņojusi, ka nepiedalīsies balsojumā un sēdē, līdz ar to komitejas sēde tika pārtraukta, un komiteja nebija lemtspējīga. M. Žuravļova atteicās parakstīt sēdes protokolu, un "viss palicis vecajās pozīcijās".
Par to gan pārliecības nav nevienam. Nelaimīgajā sēdē klāt bijušie klāstīja, ka M. Žuravļova paziņojusi, ka balsojumā nepiedalīsies, taču arī piebildusi: "Turpinām sēdi." 
F. Frīdenberga norādīja, ka domē nav precīzi definēts "klātesamības princips". It kā no brīža, kad sēdes vadītāja ir paziņojusi, ka tajā nepiedalās, to vairs nevar turpināt, taču, ja tas noticis, vai komiteja bija lemtspējīga? F. Frīdenberga atzina, ka noticis "juridisks kāzuss un, kamēr klātesamība nebūs precīzi definēta, šādas situācijas ir iespējamas". 
Arī saukt pie atbildības tos tautas kalpus, kuri neierodas uz sēdi, ir praktiski neiespējami (ja neskaita atalgojuma apcirpšanu). Ja trīs reizes pēc kārtas netiek apmeklētas komitejas sēdes, var ierosināt lemt par deputāta mandāta anulēšanu, taču arī šajā gadījumā nav skaidrības – ja deputāts tomēr būs atnācis uz sēdi, bet paziņos par nepiedalīšanos tajā, vai viņš skaitīsies tajā ieradies vai arī ne? 
Pēc juristes domām, M. Žuravļova nav atcelta no amata, un kvoruma minētajā sēdē nav bijis. Šis rezumējums faktiski arī bija vienīgais, kas viesa kaut kādu gaismu šajā situācijā.
Pozīcijai un opozīcijai gan joprojām ir atšķirīgs viedoklis par Vides komitejas vadības maiņu. Jaunais laiks uzskata juristu slēdzienu par pietiekamu, lai atzītu balsojumu par M. Žuravļovas nomaiņu par spēkā neesošu, "līdz ar to runāt par jauna komitejas priekšsēdētāja ievēlēšanu ir pāragri un nelietderīgi". Savukārt sociāldemokrāti vēlas iepazīties ar komitejas sēdes protokolu un, ja tas būs falsificēts, – vērsties Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrijā, savam iesniegumam pievienojot kādas telekompānijas videoierakstu, kas apliecina, ka balsojuma laikā M. Žuravļova tomēr piedalījās komitejas sēdē.
 Piesakās Kiršteina domu biedri
Latvijas Avīze  06/01/05    Kopš Aleksandra Kiršteina izslēgšanas no Tautas partijas, aizkulisēs daudz tiek runāts par jaunas politiskas partijas veidošanu. Kā iespējamie A. Kiršteina
domubiedri minēta arī apvienība "Visu Latvijai!". Jauniešu organizācija nupat izplatījusi A. Kiršteinu atbalstošu paziņojumu.
"Visu Latvijai!" raksta, ka politiķis izslēgts no partijas atšķirīgo uzskatu dēļ. Organizācijas pārstāvji ir pārliecināti, ka deputāts aktīvi iestā jies par
latviešu interešu aizstāvību "pretēji valsts elites ierastajam miegainumam".
"Visu Latvijai!" un Kiršteinam saskanot viedokļi gan par naturalizācijas apturēšanu, gan par okupācijas seku novēršanas jautājumu aktualizēšanu. "Mēs
novērtējam A. Kiršteina labos darbus un ticam, ka politiķim ar tautas atbalstu radīsies iespēja tos turpināt," teikts paziņojumā.

Tiesa lemj par labu Lembergam 
Edgars Galzons,  Diena  06/02/05    Pēc prokuratūras domām, tiesneses lēmums pārsniedz pat paša Lemberga prasīto.
Apmierinot Ventspils mēra Aivara Lemberga prasību pret Ģenerālprokuratūru par goda un cieņas aizskaršanu, Rīgas Centra rajona tiesas tiesnese Velga Gailīte faktiski paplašinājusi prasības pieteikuma būtību. Arī prokurore Gunda Kaparšmite pēc nolēmuma pasludināšanas atzina: "Manā ieskatā, viņa ir izgājusi ārpus prasījuma robežām." Ģenerālprokuratūra spriedumu uzskata par nelikumīgu, tāpēc to noteikti pārsūdzēs, taču plašākus komentārus tā sniegs pēc motīvu saņemšanas 15.jūnijā.
V.Gailīte trešdien nolasīja saīsināto spriedumu, kas ļāva izdarīt secinājumus, ka tiesnese paplašinājusi Ventspils domes priekšsēža prasību. Tā A.Lembergs lūdza tiesu atsaukt ziņas, kas minētas prokuratūras tiesiskās palīdzības lūgumā Šveicei. Taču tiesa uzlika par pienākumu Ģenerālprokuratūrai mēneša laikā pēc sprieduma stāšanās spēkā "atsaukt un apmainīt" tiesiskās palīdzības lūguma daļu, kuru publicēja Diena 2004.gada 13.janvārī, nevis atsaukt tiesiskās palīdzības lūgumā norādīto informāciju. Turklāt A.Lembergs vērsās tiesā ar lūgumu atsaukt godu un cieņu aizskarošās ziņas, bet V.Gailīte tās atzinusi arī par nepamatotām.
Vienlaikus nav izprotams, kā par nepamatotām vai godu un cieņu aizskarošām ziņām var uzskatīt faktus — piemēram, to, ka A.Lembergs kā pašvaldības pārstāvis 1993.gada 4.maijā piedalījies uzņēmuma Kālija parks dibināšanā.
Krimināltiesību eksperts Andrejs Judins Dienai atzina, ka civilprocesa ietvaros nav iespējams analizēt pierādījumus, kas tiek vākti kriminālprocesuālā kārtībā. "Nedrīkst tā būt," teica A.Judins, paskaidrojot, ka tādā gadījumā prokuratūrai būtu tiesā jāiesniedz pierādījumi, kas iegūti kriminālprocesuālā kārtībā: "Tas nav nopietni. (..) Fakts pats par sevi, ka civiltiesiskā kārtībā prokuroram jāpierāda, ka viņam ir tiesības uzdot jautājumus, formulēt savas aizdomas — nu piedodiet, tas jau par daudz." Eksperts arī uzsvēra, ka tiesiskās palīdzības lūgumā Šveicei prokuratūra A.Lembergu nav nodēvējusi par noziedznieku, vienīgi izklāstījusi tās rīcībā esošos faktus. "Man nav skaidrs, kāpēc tiesa tā nolēma," atzina A.Judins. "Tas ir slikts precedents." Viņš uzsvēra, ka plašākam komentāram nepieciešams iepazīties ar nolēmuma motīvu daļu. 
Arī Rīgas Juridiskās augstskolas pasniedzējs Mārtiņš Mits izteicās: "Nevaru neko nokomentēt, kamēr neizlasīšu [motivēto] tiesas spriedumu, jo es vienkārši nesaprotu to domu gājienu." Kā pieļāva M.Mits, tiesa, iespējams, uzskatījusi, ka nedrīkst tikt publiskota pirmstiesas izmeklēšanā iegūtā informācija, taču tādā gadījumā neesot izprotams, kāpēc A.Lembergs to prasa atsaukt prokuratūrai, nevis Dienai. 
"Es nesaredzu problēmas, ja persona izmanto civiltiesiskās aizsardzības līdzekļus un vēršas pret kriminālprocesuāla rakstura informācijas publiskošanu izmeklēšanas stadijā," teica augstskolas pasniedzējs. "Bet es saskatītu problēmas, ja būtu iespējams personai, izmantojot civiltiesiskās aizsardzības līdzekļus, ietekmēt šīs procesuālās darbības." Šajā A.Lemberga pārbaudes lietas posmā M.Mits nesaskatot jēgu tiesas nolēmumam. "Kā es saprotu, tiesa nav uzlikusi pienākumu atsaukt pašu palīdzības lūgumu. (..) Bet tajā pašā laikā ir jautājums, vai vispār var uzskatīt, ka šajā stadijā informācija ir nepatiesa."
Pēc sprieduma pasludināšanas A.Lemberga pārstāvis, zvērināts advokāts Viktors Skudra izteicās: "Ja prasītājs šurp atnāk, kāds ir viņa mērķis? Lai viņa prasība tiktu apmierināta. (..) Nedz Lembergs, nedz arī es kā viņa pārstāvis nenācām šurp, lai prasību noraidītu." V.Skudra atsaucās uz Satversmi, norādot, ka ikvienam ir tiesības uz taisnīgu tiesu. Advokāts neuzskata, ka gadījumā, ja šāds spriedums stāsies spēkā, tiktu kavēts likumsargu darbs, jo galvenais esot "nevis laiks, bet patiesība".
Nevar izslēgt iespēju, ka Centra rajona tiesas spriedumam varētu būt sava loma juridiskajā cīniņā, kas risinās Šveicē. Kā kļuvis zināms Dienai, Cīrihes kantona apgabaltiesa ir izskatījusi sūdzību par Cīrihes prokuratūras lēmumu izdot Latvijai materiālus, kas iegūti, izpildot tiesiskās palīdzības lūgumu A.Lemberga pārbaudes lietā. Kā zināms, Latvijas prokuratūra pēta, vai A.Lembergs ir Ventspils uzņēmumu patiesais īpašnieks. Neoficiāli laikraksts noskaidrojis, ka sūdzību esot iesniegušas divas firmas — Ost Services un Euridice Corporation. Pagaidām gan Dienai nav izdevies noskaidrot, kāds bijis Cīrihes kantona apgabaltiesas lēmums, taču šajās dienās beidzas termiņš, kurā iesaistītās puses drīkst iesniegt apelācijas sūdzību.
Uz pieļāvumu par sprieduma varbūtējo nozīmību Šveicē trešdien netieši norādīja arī V.Skudra. Atbildot uz žurnālistu jautājumu par to, kādā veidā prokuratūrai būtu jāatsauc A.Lemberga godu un cieņu aizskarošās ziņas, advokāts atbildēja: "Šis jautājums jāuzdod prokuroram. Bet es domāju, ka tas nemaz nav pārāk sarežģīti — jāaizsūta tikai spriedums (..). Jo es domāju, ka Šveicē, Cīrihē ņems vērā arī Latvijas tiesas spriedumu."

Vērtēs LNB būvniecībai nepieciešamo īpašumu atsavināšanas atbilstību Satversmei
LETA  06/02/05      Satversmes tiesa (ST) pēc privātpersonu sūdzībām ir ierosinājusi lietu par jaunās Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) ēkas būvniecībai nepieciešamo īpašumu atsavināšanas likumību, aģentūru LETA informēja ST preses sekretārs Edgars Pastars.
LETA jau ziņoja, ka šā gada maijā visi 26 LNB jaunās ēkas būvniecības teritorijā esošie nekustamie īpašumi tika reģistrēti uz valsts vārda Kultūras ministrijas (KM) personā.
KM nekustamo īpašumu reģistrāciju zemesgrāmatā un Valsts kadastra reģistrā veikusi, pamatojoties uz šā gada 14.janvārī Satversmes 81.panta kārtībā pieņemtajiem Ministru kabineta noteikumiem par nekustamo īpašumu atsavināšanu LNB projekta īstenošanai nepieciešamajā teritorijā.
Līdz ar īpašumu pārņemšanu valsts rīcībā KM uzņēmusies atbildību un izdevumus par īpašumu apsaimniekošanu un sakopšanu. Valsts izdevumi par dzīvokļu apsaimniekošanu un izmantošanu, kurus turpina izmantot bijušie īpašnieki, ar kuriem vēl nav panākta vienošanās par kompensāciju, tiks atskaitīti norēķina brīdī, izmaksājot kompensāciju.
LNB projekta Uzraudzības padome finanšu ministra Oskara Spurdziņa (TP) vadībā iepriekš atļāva KM "piedāvāt taisnīgu atlīdzību" bibliotēkas būvniecības vietā esošo nekustamo īpašumu 14 bijušajiem īpašniekiem. Kompensācija noteikta, izvērtējot bijušo īpašnieku iesniegumus par vēlamo atlīdzību un ņemot vērā Latvijas Īpašumu vērtētāju asociācijas ieteikto metodiku.
Uzraudzības padome arī nolēmusi par trīs īpašumiem sniegt tiesā prasību saistībā ar atlīdzības noteikšanu un turpināt vienošanās sarunas ar trim bijušajiem īpašniekiem. Parakstot vienošanos ar šiem bijušajiem īpašniekiem, atlīdzība būs izmaksāta par 20 no 26 īpašumiem.
Pēc Rīgas domei piederošo zemesgabalu reģistrēšanas uz valsts vārda, visi zemesgabali tiks apvienoti divos gabalos, kurus atdalīs Akmeņu iela.
Kultūras ministre Helēna Demakova (TP) iepriekš paudusi uzskatu, ka ir radīta godīga sistēma īpašumu atsavināšanai sabiedriskajām vajadzībām, kur bijušais īpašnieks saņem tirgus cenai atbilstošu kompensāciju un valsts var sekmīgi īstenot sabiedrībai nozīmīgus projektus.
LNB būvlaukumā valsts vajadzībām tika atsavināti dzīvokļu īpašumi un nedzīvojamās telpas Kuģu ielā 8/10 un Uzvaras bulvārī 2, kas atrodas LNB projekta īstenošanas teritorijā, kā arī nekustamie īpašumi un zemesgabals 298 kvadrātmetru platībā Kuģu ielā 2.
Pret īpašumu atsavināšanu iepriekš iebilda īpašumu saimnieki un īpašnieki. 

TP nespēj rast koalīcijas atbalstu Kiršteina nomaiņai 
Gunta Sloga,  Diena  06/03/05     Nespējot panākt nedz labprātīgu no savām rindām izslēgtā Ārlietu komisijas (ĀK) vadītāja Aleksandra Kiršteina aiziešanu no amata, nedz Saeimas vairākuma atbalstu viņa atsaukšanai no ĀK, Tautas partija (TP) ceturtdien savās neveiksmēs metās vainot koalīcijas partnerus. Kamēr TP apgalvoja, ka partneri nav pildījuši savus agrāk dotos solījumus, pēdējie devās pretuzbrukumā, vainojot Tautas partiju neizdarībā un neprasmē nodrošināt šā jautājuma risinājumu. Pats A.Kiršteins, lai arī agrāk bija izteicies, ka varētu pats atkāpties no ĀK vadītāja amata, aizbildinādamies ar neskaidriem iemesliem, to neizdarīja. Tas ļāva secināt, ka agrāk kā pēc nedēļas šim jautājumam risinājuma nebūs.
Kā zināms, TP valde nolēma izslēgt ar asu kritiku raisījušajiem paziņojumiem slaveno A.Kiršteinu no savām rindām, vainojot viņu provokatīvā un ekstrēmā darbībā. TP uzsvēra, ka A.Kiršteina izteikumi robežojas ar antisemītismu. Ceturtdien, pēc TP pārstāvju sacītā, A.Kiršteins gatavojās pats atkāpties no ĀK vadītāja amata Saeimas sēdes pārtraukumā sasauktās komisijas sapulces laikā. Taču viņš pamanījās pievērst uzmanību vēl pirms sēdes. 
Kā ĀK vadītājam A.Kiršteinam bija jāpauž komisijas kopīgais viedoklis par ES konstitūcijas ratifikācijas nepieciešamību, taču tā vietā viņš aicināja deputātus nebalsot par līgumu, uzsverot, ka "konstitūcija ir mirusi kā tāda". Taču vēl lielākas neskaidrības sākās Saeimas sēdes pārtraukumā. Īsi pēc slēgtās ĀK sēdes sākuma pie žurnālistiem iznākušais TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš apgalvoja, ka A.Kiršteins informējis par atkāpšanos no ĀK vadītāja amata. Pēc sēdes A.Kiršteins noliedza šo informāciju, sakot, ka nevar atkāpties, kamēr nav saņēmis rakstisku TP valdes lēmumu par to, kādēļ izslēgts no partijas.
Pretrunīgi stāsti par ĀK sēdē notikušo bija arī koalīcijas partneriem. Kā uzsvēra J.Lagzdiņš, A.Kiršteinam nepildot solījumu atkāpties, TP rakstveidā ierosināja viņu atsaukt no vadītāja amata. Taču JL un ZZS neatbalstīja šo priekšlikumu. Savukārt JL frakcijas priekšsēdis Kārlis Šadurskis apgalvoja, ka šis iesniegums saņemts brīdī, kad sēde beidzās. Turpmākie notikumi risinājās Saeimas sēžu zālē, kur tika saņemts TP ierosinājums atsaukt A.Kiršteinu no ĀK. Šis ierosinājums raisīja debates, virknei deputātu iebilstot nevis pret A.Kiršteina atcelšanu no Ārlietu komisijas vadītāja amata, bet pret viņa pilnīgu atsaukšanu no ĀK. Vairāki TP koalīcijas partneri Dienai pauda neizpratni un pārsteigumu par šādu TP lēmumu. Tā vietā, lai sasauktu jaunu ĀK sēdi, TP aicināja atsaukt A.Kiršteinu no komisijas, stāsta K.Šadurskis. Tā kā šāds solis nav bijis pilnībā atbalstāms, JL frakcijai bija brīvais balsojums. TP ierosmi neatbalstīja arī ZZS. 
Galu galā par A.Kiršteina atsaukšanu no amata nobalsoja vien 35 deputāti, 26 bija pret, un 22 atturējās. Drīz pēc šā balsojuma J.Lagzdiņš sarunā ar Dienu vainoja partnerus solījumu nepildīšanā un pauda gatavību par to runāt nākamajā koalīcijas padomes sēdē. TP vēlas zināt, vai šāda nostāja nozīmē atbalstu antisemītiskai politikai, saka J.Lagzdiņš. Jāpiebilst, ka ceturtdien A.Kiršteins izpelnījās ievērību arī ar TP vadībai raidītiem izteikumiem: "Tautas partijā ne valde, ne priekšsēdētājs neko nelemj… Par nepieciešamību aiziet no Ārlietu komisijas vadītāja amata es uzzināju sarunā ar Andri Šķēli šī gada aprīlī." Galvenais iemesls ĀK amata pamešanai bijusi prezidentes neapmierinātība ar viņu. A.Kiršteins raidīja arī netiešus pārmetumus ārlietu ministram Artim Pabrikam (TP), sakot, ka "pēc Muntera atkal būs ministrs, kurš solīs pēc Krievijas tiešā zvana ietekmēt parlamenta darbu, solot apturēt vai paātrināt atsevišķu lēmumu pieņemšanu". A.Pabriks atteicās Dienai komentēt šos izteikumus.

Augsne partijai būtu, izveides plānus neatzīst 
Dita Arāja,  Diena  06/03/05    Politiķi apgalvo, ka jaunu radikālu partiju neveidos, bet pētnieki saka — radikalizācija sabiedrībā ir pamanāma
Nacionāli domājošiem politiķiem jāapvienojas, sacījis no Tautas partijas (TP) izslēgtais Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Aleksandrs Kiršteins, vedinot domāt, ka viņš varētu veidot jaunu nacionāli radikālu partiju. Kaut atbalstu A.Kiršteinam paudusi radikālā apvienība Visu Latvijai, kuras līderis Raivis Dzintars Dienai atzīst vēlmi ar A.Kiršteinu apspriest iespējamo sadarbību nākotnē, pats A.Kiršteins gan noliedz, ka viņam būtu konkrēti plāni dibināt partiju. Dienas uzrunātie politikas procesa analizētāji saka — Latvijas sabiedrībā manāmas radikalizācijas iezīmes, kas varētu būt augsne radikālai partijai. Par to, viņuprāt, atbildība jāuzņemas politiskās elites pārstāvjiem, kas atļaujas radikālus izteikumus, taču tikai vēlēšanas var parādīt, vai nacionāli radikāla partija gūtu sabiedrības atbalstu. 
Tieši ekstrēmistiskās iezīmes A.Kiršteina sacītajā TP minēja par iemeslu viņa izslēgšanai no partijas, un tieši tajā brīdī neoficiāla informācija par iespējami jaunas nacionāli radikālas partijas veidošanu aizvien uzmācīgāk parādījās Saeimas kuluāru sarunās. Nacionāli domājošajiem no Tautas partijas, Jaunā laika un TB/LNNK jāmēģina apvienoties. Tad varētu atkārtot Latvijas ceļa kādreizējos panākumus ar 35 vietām Saeimā, A.Kiršteins paudis intervijā Latvijas Avīzei.
"Esmu desmit reizes pateicis, ka nav ne cilvēku, ne pietiekama dibinātāju skaita, lai tādu partiju izveidotu," saka A.Kiršteins. Viņaprāt, visi politiski aktīvie cilvēki jau ir iesaistījušies pašreizējās partijās, un nav neviena, kas "piecpadsmit gadus krūmos sēdējis" un gaidījis nacionāli radikālas partijas izveidošanu. Viņa ideāls gan esot mēreni eiropeiska, nevis nacionāli radikāla partija. 
"Jebkuram, kas nacionālradikālu partiju mēģinātu dibināt, būtu jābūt pārliecinātam par konkurētspēju, jo konkurence ir pietiekami liela," domā sociologs Aigars Freimanis. Viņaprāt, sekmīgs varētu būt A.Kiršteina piesauktais modelis, kad apvienojas nacionāli domājoši cilvēki no TP, JL un tēvzemiešiem. "Bet domāju, ka tas nav iespējams — ar kādu motivāciju viņi ietu prom no savām partijām un dibinātu ko jaunu, vēl jo vairāk, ja partija apelē tikai pie nacionāliem jautājumiem," spriež A.Freimanis. 
JL Saeimas deputāti Liene Liepiņa un Paulis Kļaviņš, kuri teica nē Mazākumtautību konvencijas ratifikācijai valdības piedāvātajā variantā, saka — A.Kiršteins viņus nav aicinājis iesaistīties jaunveidojamā partijā, bet viņi to arī nedarītu. "Var jau būt, ka visādi sapņi virmo, bet tiem nav realitātes vērtības. Ja kāda partija būs nacionālāka par TB/LNNK, tad tā jau būs ekstrēma," saka P.Kļaviņš. Arī deputāts Leopolds Ozoliņš (ZZS), kurš neko konkrēti nav dzirdējis par nacionāli radikālas partijas veidošanu, tomēr uzskata, ka tāda būtu vajadzīga un cer uz jaunajiem nacionālradikālo organizāciju pārstāvjiem R.Dzintaru un Jāni Silu, kas šādu partiju varētu veidot. Pats gan L.Ozoliņš šādā partijā nevēlētos iesaistīties.
Tomēr L.Liepiņa domā, ka šādai partijai vieta Latvijas politiskajā nišā neatrastos un tā netiktu Saeimā. Kad iepriekšējās Saeimas vēlēšanās kandidēja nacionālradikāli noskaņotie Latvijas Nacionālās frontes (LNF) pārstāvji Aivars Garda un viņa līdzgaitnieces, viņi neguva pat pusprocentu vēlētāju atbalsta. Tāpat bijušas citas nacionālas sīkpartijas, kas pazudušas politiskās vēstures griežos. 
Tomēr interneta portāla Politika.lv redaktore Nellija Ločmele domā — ja izveidotu nacionālradikālu partiju , tā daļas vēlētāju atbalstu gūtu, jo, "skatoties sabiedriskās domas aptaujas, gan arī dzirdot izteikumus no augstākajām aprindām, šķiet, notiek radikalizēšanās". Viņasprāt, pirms pieciem gadiem nebija iedomājams, ka amatpersonas atļautos radikālus izteikumus, piemēram, par ebrejiem, kā to pirms neilga laika atļāvās A.Kiršteins, taču patlaban radikālās idejas izskan brīvāk un tiek sadzirdētas. 
Labējie radikāļi gan attaisnojas, ka viņu idejas gūst atbalstu, jo "PCTVL un krievu skolu aizstāvības štāba aktivitātes kļūst arvien nekaunīgākas", saka R.Dzintars. Latvijas Cilvēktiesību un etnisko studiju centra direktore Ilze Brands–Kehre atzīst, ka nacionālo spēku parādīšanos aktivizējuši "simboliskie jautājumi", tomēr viņa uzskata, ka politiķu atbildība sabiedrības radikalizēšanā ir neapšaubāma: "Ja radikālus uzskatus var paust no Saeimas tribīnes, tad vēlētāji domā, ka tas nav nekas tāds, no kā vajadzētu atturēties." 
Jāatgādina, ka astoņi labējo partiju frakciju deputāti atļāvās fotografēties kopā ar A.Gardas partijas aktīvistēm ilustrācijai LNF kalendāram 2005.gadam, ko LNF pasludināja par okupācijas seku novēršanas gadu. LNF okupācijas seku novēršanas iespējas saskata dekolonizācijā jeb pēckara gadu imigrantu izbraukšanas veicināšanā. "Vēlētājs vairs nav tik naivs un labi saprot, ka tur ir drīzāk bīstamība nekā iespēja risinājumu panākt," dekolonizācijas idejas atbalstu vēlētājos apšauba A.Freimanis. Tomēr I.Brands–Kehre uzskata, ka publiskajā telpā pārāk maz dzird mēreno politiķu viedokli par radikāliem jautājumiem, un atgādina, ka politiķi neprotestēja, kad pērnruden par Ārlietu komisijas sekretāri pieņēma A.Gardas līdzbiedri Lieni Apini. 
Tomēr A.Freimanis atgādina, ka mazā sabiedrībā cilvēkiem ir pārāk tuvas personiskās saites, kas liedz plašu atbalstu radikāļiem, "un tas ir tas brīdis, kad sabiedrība apstājas".

Parlaments sper soli pretim deputātu imunitātes atcelšanai 
Ināra Egle,  Diena  06/03/05    Saeima ceturtdien nodeva komisijām Jaunā laika ierosinātos grozījumus Satversmē un vēl divos likumos, lai paredzētu atteikšanos no deputātu imunitātes gadījumos, kad tikai ar parlamenta piekrišanu deputātus var administratīvi sodīt. Lai arī lielākā daļa šāda rakstura Saeimas lēmumu ir par deputātu izdarītajiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, parlamentam ir nācies lemt arī par atļaujas došanu administratīvi sodīt Saeimas priekšsēdi Ingrīdu Ūdri, kad bija konstatēti viņas vadītās Zaļo un Zemnieku savienības finanšu pārkāpumi. Deputāti paglāba savu kolēģi no soda.
Līdzīgi no tā izvairījās arī Saeimas sekretārs Jānis Šmits (LPP), kurš savlaicīgi nebija novērsis amatu savienošanas ierobežojumus. I.Ūdre un J.Šmits ceturtdien balsojumā nepiedalījās, lai arī sēdē bija. Par Satversmes grozījumu un Krimināllikuma, kā arī Kārtības ruļļa izmaiņu nodošanu komisijām balsoja 56 deputāti no koalīcijas partijām un TB/LNNK. Pret pārsvarā balsoja kreiso frakciju deputāti, taču to vidū, kas atturējās vai nebalsoja, bija arī septiņi ZZS deputāti un astoņi LPP deputāti.
J.Šmits jau agrāk žurnālistus informēja, ka frakcija šo iniciatīvu neatbalstīšot, jo uzskata to par populistisku ierosinājumu, kas neesot kvalitatīvi sagatavots. Turklāt izmaiņas Satversmē vajadzētu veikt tikai ļoti nopietnos gadījumos. Linda Mūrniece (JL) sēdē norādīja, ka ir saglabāta nepieciešamība prasīt Saeimas atļauju, lai deputātu izdotu kriminālvajāšanai, taču, lai deputātu sodītu administratīvi, arī Lietuvā un Igaunijā neesot vajadzīga parlamenta piekrišana.

Saimniecībā un biznesā...

Birža integrē Baltijas tirgu
Elīna Lidere,  NRA  05/28/05    30. maijā Viļņas Fondu birža pievienosies vienotajai Ziemeļvalstu un Baltijas valstu tirdzniecības sistēmai.
Pirmdien, 30. maijā, Viļņas Fondu birža pievienosies vienotajai Ziemeļvalstu un Baltijas valstu tirdzniecības sistēmai SAXESS. 
Šo sistēmu izmanto Kopenhāgenas, Stokholmas, Helsinku, Rīgas, Tallinas fondu birža, kā arī Oslo un Islandes birža. Līdz ar to arī Neatkarīgajā publicētie biržas dati papildināsies ar Lietuvas biržā kotēto uzņēmumu cenām. Sīkāk par gaidāmajām izmaiņām biržā pēc Lietuvas biržas pievienošanas intervijā Neatkarīgajai stāstīja Rīgas Fondu biržas (OMX Exchanges grupas uzņēmums) valdes priekšsēdētāja vietnieks Indars Aščuks. 
– Kas mainīsies no 30. maija?
– Projekts aizsākās jau pagājušā gada rudenī, kad OMX grupa iegādājās Viļņas Fondu biržu, tādējādi iegūstot juridisku kontroli; tirdzniecības sistēmas pievienošana SAXESS ir nākamais solis. 30. maijs iezīmēs būtisku pavērsienu vienota Baltijas vērtspapīru tirgus izveidošanā. Daudz darīts, lai investori un tirgus starpnieki Baltijas tirgus uztvertu kā vienotu veselu.
Pēc integrācijas pabeigšanas būs izveidots pilnvērtīgs Baltijas vērtspapīru tirgus ar visām trim Baltijas fondu biržām. Baltijas tirgum pievienosies 43 akciju emitenti – Lietuvā ir astoņi oficiālā, 35 otrā saraksta uzņēmumi. Lietuvas tirgus šobrīd ir lielākais Baltijā, patiesībā tas pēc tirgus vērtības ir tikpat liels, cik Rīgas un Tallinas birža kopā. Lietuvas biržas tirgus kapitalizācija ir aptuveni 7 miljardi eiro, līdz ar to kopumā Baltijas tirgus tuvosies 15 miljardu eiro apjomam. Tas mūsu reģionam ir vērā ņemams apjoms. 
– Kādi ir gaidāmie ieguvumi vietējiem ieguldītājiem no Baltijas biržu integrācijas?
– Bez tām priekšrocībām un ieguvumiem, ko jau minēju, ilgtermiņā arī vajadzētu samazināties pakalpojuma cenām par vērtspapīru glabāšanu un tirdzniecību, jo tagad bankām būs iespēja strādāt ar visu Baltijas vērtspapīru un akciju tirgu, kas ir lētāk, ērtāk un efektīvāk. Taču birža nenosaka komisijas maksas, kuras ieguldītājam jāmaksā par bankas pakalpojumiem. 
– Vai sagaidāms, ka šī Baltijas biržu integrācija piesaistīs plašāku Lietuvas investoru interesi par Rīgas Fondu biržā tirgotajiem uzņēmumiem? 
– Jā, noteikti. Līdz šim no Lietuvas nebija neviena tiešā dalībnieka Rīgas vai Tallinas Fondu biržā, bet šobrīd jau esam saņēmuši pieteikumus gan no Viļņas bankas, gan brokeru sabiedrības Finasta, kas ir lielākie spēlētāji Viļņas tirgū. Droši vien viņiem sekos arī citi. Faktiski tas nozīmē, ka viņi Latvijā kotētos uzņēmumus pārdos daudz aktīvāk savā valstī un ikvienam ieguldītājam no Lietuvas šis tirgus kļūs daudz pieejamāks. Ar Lietuvas pievienošanos vienotajai tirdzniecības sistēmai Latvijā un Igaunijā aktivizējas interese par Lietuvas tirgu: Tallinas biržas biedri – Uhispank, kas ir SEB grupas uzņēmums, brokeru sabiedrības Suprema un LHV – iecerējušas kļūt par Viļņas biržas biedriem. No Latvijas šādu pieteikumu iesniegusi Unibanka. 
– Vai tas varētu palielināt arī citu, ne tikai Baltijas valstu investoru interesi?
– Noteikti. Piemēram, Rīgas Fondu biržai nebija neviena ārvalstu biedra. Pēc SAXESS sistēmas ieviešanas Rīgā biedru statusu ieguvuši ne tikai vairāki Igaunijas finanšu starpnieki, bet arī tādi nozīmīgi starptautiska mēroga tirgus dalībnieki kā Fischer Partners Fondkommission un Nordnet Securities no Zviedrijas. Šie ārvalstu biedri nebūt neskatās tikai uz Latvijas tirgu: viņus interesē Baltijas tirgus kopumā. Tā kā Lietuvas tirgus šobrīd ir lielākais, vienotā tirgus apjomi būtiski pieaug, un tas kļūst vēl pievilcīgāks.

No knišļu kodumiem gājuši bojā jau 432 dzīvnieki
LETA  05/30/05     No knišļu kodumiem sešos Latvijas rajonos gājuši bojā jau kopumā 432 dzīvnieki, no tiem 421 govs, septiņi zirgi, divas cūkas un divas aitas, liecina Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) apkopotā informācija.
PVD Sabiedrisko attiecību daļas vadītāja vietniece Anna Joffe aģentūru LETA informēja, ka visvairāk mirušo dzīvnieku ir Preiļu rajonā, kur gājusi bojā 171 govs un divi zirgi. Krāslavas rajonā no knišļu kodumu izraisītas saindēšanās bojā ir gājušas 165 govis, divas cūkas, trīs zirgi un divas aitas.
Madonas rajonā nobeigušās 42 govis un zirgs. Viens zirgs ir gājis bojā arī Jēkabpils rajonā, kur nobeigušās arī 38 govis. Daugavpils rajonā nobeigušās četras govis, bet viena govs gājusi bojā Aizkraukles rajonā.
PVD speciālisti šodien tikšanās laikā ar Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātes mācībspēkiem lūguši noteikt precīzu sugu knišļiem, kas vainojami dzīvnieku bojāejā. PVD lūdz speciālistus izvērtēt knišļu izplatību Latvijā, vai kukaiņi mūsu valsts teritorijā līdz šim ir bijuši sastopami vai arī tā ir jauna suga, kas atnesta ar vēju vai citādi. Tāpat dienests lūdz izvērtēt, vai kukaiņi ir indīgi.
Knišļi minētajos rajonos šogad ir izplatījušies saistībā ar vēlo pavasari un pašreiz Latvijā valdošo karsto laiku, turklāt viņu vairošanos veicina mitrums, kas Latgalē vērojams pēc spēcīgajām lietavām un plūdiem.
"Ja atstāj ganībās, tad lopu apēd dzīvu. Iedomājieties, desmitiem tūkstošu izbadējušos knišļu uzbrūk lopam vienlaicīgi un kož, kā rezultātā veidojas tūska un dzīvnieks nosmok," iepriekš skaidroja PVD ģenerāldirektors Vinets Veldre.
PVD iesaka lauksaimniekiem uzmanīt dzīvniekus, un, ja parādās knišļu mākonis, lopi ir jāiedzen fermā. Dienests arī iesaka vietās, kur ir knišļu mākoņi, dzīvniekus neganīt un pievest lopiem zaļbarību. Savukārt, ja saimniecībām nav citas izejas, kā vien laist dzīvniekus ganībās, zemniekiem ir jālieto repelenti jeb knišļu atbaidīšanas līdzekļi. Šim nolūkam var izmantot arī augu eļļu.
Taču, ja dzīvniekam parādās klīniskas pazīmes, nekavējoši ir jāizsauc veterinārārsts, lai sāktu dzīvnieka ārstēšanu.
Patlaban PVD pārbauda, vai knišļi nepārnēsā pasterelozi, kas nav sērga, bet sekundāra infekcija, kurai var būt arī letālas sekas, ja savlaicīgi netiek sākta ārstēšana. Plānots, ka attiecīgo analīžu rezultāti kļūs zināmi šovakar vai otrdien no rīta.
Zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS) rīt Ministru kabinetā sniegs informāciju par kritisko situāciju lauksaimniecībā Latgalē, aģentūru LETA informēja Zemkopības ministrijas (ZM) Preses un sabiedrisko attiecību nodaļā. Ministrs valdību informēs gan par situāciju novadā saistībā ar lietavu izraisīto plūdu postījumiem, gan par knišļu kodumu izraisītas saindēšanās dēļ bojā gājušajiem lopiem.
Par kompensācijām lauksaimniekiem valdībā pagaidām nav plānots sniegt priekšlikumus. Taču par iespējamām kompensācijām, kā arī par citiem jautājumiem saistībā ar lopu bojāeju šopēcpusdien tiks runāts ZM vadības sanāksmē.
Lielā kritušo liellopu skaita dēļ Krāslavas rajonā izsludināta ārkārtas situācija, aģentūru LETA informēja Krāslavas rajona padomē. Kā ziņots, ārkārtas situācija knišļu dēļ kritušo lopu dēļ izsludināta arī Preiļu rajonā.
Neviens no aģentūras LETA aptaujātajiem speciālistiem pagaidām neuzņēmās apgalvot, ka knišļu sakosto lopu krišana samazinās. Lai tās apmērus, veterinārārsti, lauksaimniecības konsultācijas biroju un PVD darbinieki iesaka lopu īpašniekiem apstrādāt lopus un telpas ar knišļu atbaidošiem preparātiem un pēc iespējas nevest lopus ganībās.
PVD speciālisti telefoniski brīdinājuši lielāko ganāmpulku īpašniekus par knišļu uzbrukuma draudiem, aicinot lopus neganīt vakara stundās un naktīs turēt kūtīs. Mazo zemnieku un piemājas saimniecību īpašnieku apziņošanā iesaistīti vietējie veterinārārsti, daudzi informāciju ieguvuši no televīzijas, radio un citiem masu medijiem.
Arī paši dzīvnieku saimnieki apzinoties situācijas nopietnību, lopus neganot ilgāk par plkst.15 un naktīs vedot kūtīs. Vecākās paaudzes iedzīvotāji izmantojot arī tautas līdzekļus - govju muguras smērējot ar taukiem.

Neapstiprinās aizdomas, ka knišļi pārnēsā bīstamu infekcijuLETA  05/31/05    Aizdomas, ka knišļi varētu pārnēsāt bīstamu infekcijas slimību - pasterelozi, nav apstiprinājušās, jo slimības ierosinātājs laboratorisko izmeklējumu rezultātos nav konstatēts. Līdz ar to straujā dzīvnieku krišana vairākos Latvijas austrumu rajonos ir saistīta ar lokālu dzīvnieku saindēšanos pēc knišļu kodumiem, informēja Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) Sabiedrisko attiecību daļas vadītājas vietniece Anna Joffe. 
Saskaņā ar PVD operatīvo informāciju Preiļu, Krāslavas, Madonas, Jēkabpils, Daugavpils un Aizkraukles rajonā bojā gājis 461 dzīvnieks, no tiem - 448 govis, deviņi zirgi, trīs aitas un cūka, kas veido 1,03% no kopējo dzīvnieku skaita šajos rajonos. 
Laboratorisko izmeklējumu rezultāti vēl turpinās - tiek meklēts, kādus toksīnus ir izplatījuši knišļi, kas, sakožot dzīvniekus, izraisīja daudzu mājlopu bojāeju. 
PVD aicina dzīvnieku īpašniekus pievērst īpašu uzmanību dzīvniekiem un to turēšanas apstākļiem, kā arī mainīt ganīšanas režīmu. Parādoties knišļu mākonim, kā arī dienas otrajā pusē, vakaros, dzīvniekus vajadzētu turēt novietnēs vai fermās. 
Dienests arī iesaka vietās, kuras ir mitras un purvainas un kurās ir pastiprināts knišļu daudzums, dzīvniekus neganīt. Aizsardzībai pret knišļiem dzīvnieku īpašnieki tiek lūgti izmantot visus pieejamos līdzekļus, kurus var iegādāties veterinārajās aptiekās vai pie apkalpojošā veterinārārsta. Ja dzīvniekam ir manāmas kādas klīniskas pazīmes, nekavējoties jāizsauc apkalpojošais veterinārārsts, lai sāktu dzīvnieku ārstēšanu. 
Jau ziņots, ka knišļi minētajos rajonos šogad ir izplatījušies saistībā ar vēlo pavasari un Latvijā pāris dienu iepriekš valdošo karsto laiku, turklāt viņu vairošanos veicina mitrums, kas Latgalē vērojams pēc spēcīgajām lietavām un plūdiem. Knišļi aktivizējas tieši dienas pievakarē. 
Pirmā informācija par dzīvnieku bojāeju tika saņemta piektdien. Sestdienas pirmajā pusē no knišļu kodieniem bija gājuši bojā 115 dzīvnieki, bet vakarpusē - jau 136 govis. Svētdien līdz priekšpusdienai bija nobeigušies 324 lopi, bet līdz vakaram - 384 dzīvnieki. Pirmdien līdz rītam bija gājuši bojā 432 dzīvnieki, bet līdz vakaram - 439. Šorīt bija bojā gājuši 454 dzīvnieki, bet patlaban - 461 mājlops. 
Dienestam bija aizdomas, ka knišļi pārnēsā pasterelozi, kas nav sērga, bet sekundāra infekcija, kurai var būt arī letālas sekas, ja laikus netiek sākta ārstēšana. Infekcija var izraisīt ievērojamu dzīvnieku produktivitātes samazināšanos. 
Pasterelozes gadījumā dzīvniekiem paaugstinās ķermeņa temperatūra, novērojama apgrūtināta elpošana, plaušu tūskas pazīmes, sirds vājums, tūska pakaklē un pavēderē, kā dēļ dzīvnieks var nomirt 2-8 dienu laikā. 
Ja minētā slimība tiktu konstatēta, būtu nepieciešams veikt vērienīgus karantīnas pasākumus. Pēdējo reizi pasterelozes uzliesmojums Latvijā bija 1999.gadā, kad bojā gāja aptuveni 60 govju un divi zirgi. 
Dzīve uz parāda
Bens Latkovskis,  NRA  06/01/05     Savulaik Renē Dekarts teica: es domāju – tātad dzīvoju. Šodien šāds dzīves moto ir neglābjami novecojis, jo var arī tīri labi dzīvot, absolūti nedomājot. Mūsdienās daudz piemērotāks būtu sauklis: ņemu kredītus, tātad dzīvoju.
Ir pilnīgi pašsaprotami, ka cilvēks grib dzīvot un saņemt dzīves piedāvātos labumus šodien, nevis kaut kad nākotnē. Varam tikai priecāties, ka bankas šādas iespējas dod, piedāvājot plašu kredītiespēju klāstu. Turklāt pēdējā laikā kredītlikmes ir ievērojami kritušās un kredītus sākuši ņemt pat tie, kuri no bērnības audzināti ar apziņu – parāds nav brālis. 
Jāteic, ka dzīve mūžīgos parādos Latvijas apstākļos ir kas jauns un cilvēkiem ir maza pieredze šajā jomā. Tieši no nesaprātīgas aizraušanās ar kredītu ņemšanu brīdina daudzi eksperti. Šobrīd Latvijas ekonomika attīstās visstraujāk Eiropas Savienībā, un daudzi ir pārliecināti, ka tā tas turpināsies vienmēr. Arī valdība zīmē grafikus ar nākotnes IKP pieauguma diagrammām, un tajās tas zemāks par 6% gadā nav plānots tuvāko desmit gadu laikā.
Kāds ir pamats tik straujam un ilglaicīgam IKP pieaugumam, valdības vīri parasti atsakās konkretizēt, sākot spriedelēt par Latvijas iedzīvotāju augsto smadzeņu potenciālu, zinātņu ietilpīgo nozaru attīstību un līdzīgām blēņām. Kāpēc blēņām? Vienkārši tāpēc, ka tās nozares, kuras Latvijas valdība savos ekonomiskās attīstības plānos iekļāvusi kā prioritāras, tādas pašas ir arī pilnīgi visu Eiropas un arī citu pasaules valstu, ieskaitot ASV, attīstības plānos. Citiem vārdiem, mūsu izvirzītās prioritātes ar oriģinalitāti neizceļas. Toties izceļas ar ko citu. Ar nesamērīgi zemu finansējumu zinātnei un izglītībai.
Kāds sakars zinātnes finansējumam ar kredītu ņemšanu mājokļa, automobiļa vai mēbeļu iegādei? Diemžēl visai tiešs. Eksperti brīdina, ka tuvāko gadu laikā kredītu atmaksu apjoms pārsniegs no jauna izsniegto kredītu apjomu. Līdz ar to iekšējais pieprasījums vairs nestimulēs ekonomikas izaugsmi. Ja cilvēks ir nokreditējies tiktāl, ka viņam atliek nauda vairs tikai pārtikai, tad viņš no ekonomikas viedokļa kļūst neinteresants, jo ir vājš patērētājs. Šajā situācijā galvenais tautsaimniecības izaugsmes avots paliek ārējais pieprasījums. Taču ko lai mēs piedāvājam? Zāģmateriālus Anglijas būvindustrijai, džemperus ar slavenām preču zīmēm skandināvu modes dāmām vai vienkārši intīmpakalpojumus kombinācijā ar lētu šņabi? Ja mums neizdosies paplašināt preču un pakalpojumu klāstu ar pieklājīgu pievienoto vērtību, tad IKP pieauguma tempu būtisks kritums pēc dažiem gadiem var kļūt neizbēgams. Un, kā rāda vēsturiskā pieredze, tādos gadījumos ne viens vien kreditēšanās pārdrošnieks cieš pamatīgu traģēdiju.
Rūpnīcas RAF teritorijā veidos industriālo parku
Elīna Lidere,  NRA  06/01/05     Investējot 20 miljonus eiro (14,06 miljonus latu), Nordic Partners grupa Jelgavā, bijušās rūpnīcas RAF teritorijā, trīs gadu laikā plāno izveidot industriālo parku. 
Veidojot jauno industriālo parku Jelgavā, tā attīstītāji orientēsies uz dažādu nozaru vieglās un smagās rūpniecības uzņēmumiem, aģentūru LETA informējusi SIA Nordic Industrial Park prezidente Elita Moiseja. Parka izveidei plānotās investīcijas ir 20 miljoni eiro. Industriālā parka kopējā platība būs 23 hektāri, bet iznomājamo telpu platība pārsniegs 111 000 kvadrātmetru. Līdzīgi kā esošajos parkos, vispirms plānots sakārtot teritorijas infrastruktūru un komunikācijas, uzlabot ēku tehnisko stāvokli un sagatavot iekšējās telpas atbilstoši konkrētu nomnieku prasībām.
"Saskaņā ar Latvijas Tehnoloģisko parku, centru un biznesa inkubatoru asociācijas veikto tirgus apskatu Latvijā patlaban darbojas tikai pieci industriālie parki – Siva, Vega, Rīgas industriālais parks, kā arī mums piederošie Nordic Industrial Park un Nordic Tehnology Park. Divi no esošajiem parkiem jau ir pilnībā iznomāti, un pārējo parku noslogotība ir ap 70%. Tajā pašā laikā mūsu pieredze rāda, ka pieprasījums pēc noliktavu un ražošanas telpām nav samazinājies – drīzāk pieaudzis," sacīja E. Moiseja. Nordic Technology Park teritorijā ražošanas, noliktavu un biroju telpas nomā 34 ražošanas kompānijas, bet Nordic Industrial Park – 15 kompānijas. Šā gada februārī Nordic Partners grupa industriālā parka izveidei iegādājās nekustamo īpašumu Rīgā, Šampētera ielā.
Ārvalstu investori mudina domāt par Latvijas ilgtermiņa attīstības stratēģiju 
LETA  06/02/05     Ārvalstu investoru padome, šodien tiekoties ar valdības pārstāvjiem, aicinājusi izstrādāt Latvijas attīstības stratēģiju, kurā būtu definēti valsts ilgtermiņa mērķi.
"Atveroties Eiropas Savienības (ES) tirgum, Latvija jādomā lielās kategorijās," preses konferencē sacīja "Norddeutsche Landesbank Girozentrale" valdes loceklis, "Nord/LB Latvija" padomes priekšsēdētājs Gunters Dunkels.
Arī Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) uzskata, ka Latvijai nepieciešams noteikt stratēģisko virzību. Deviņdesmito gadu sākumā valsts mērķi bija iekļauties ES un NATO, kas ir sekmīgi izpildīti. "Tagad ir jautājums, kas būs tālāk," teica valdības vadītājs, norādot, ka Latvijas attīstības redzējums nākamajiem 10-15 gadiem jau tiek izstrādāts.
Ārvalstu investoru padomes Latvijā valdes priekšsēdētāja Baiba Rubesa atzinīgi novērtēja valdības centienus meklēt jaunu platformu, uz kuras balstīt nākotnes attīstību, virzoties uz zināšanām orientētu sabiedrību un ekonomiku.
Šīsdienas Latvijas valdības un Ārvalstu investoru padomes Latvijā devītās augsta līmeņa tikšanās laikā izskanējuši arī citi priekšlikumi.
Investori mudina Latviju uzlabot attiecības ar Krieviju. Rubesa atzina, ka pēdējā laikā ārpolitiskie notikumi uzņēmējdarbību nav ietekmējuši, tomēr abu valstu attiecības būtu jāuzlabo, kas sekmētu, piemēram, tranzīta jomu.
Investori aicina valdību runāt ar Krieviju par robežšķērsošanas vienkāršošanu un sadarbības veicināšanu. "Biznesa sadarbību vienmēr var vēl sekmēt," pauda Rubesa.
Runāts arī par darba tirgus attīstību, ko Dunkels vērtē kā būtisku jautājumu. Savukārt Rubesa piebilda, ka jaunieši jāmudina izvēlēties nevis ekonomikas, jurisprudences vai citu sociālo zinātņu studijas, bet apgūt tehniskas zināšanas. Turklāt Latvijas iedzīvotājiem esot jāapzinās, ka globalizācijas laikmetā svarīgi ir apgūt svešvalodas.
Kalvītis atzina, ka darba tirgus attīstības kontekstā diskutēts arī par valdības plāniem uzlabot izglītības sistēmu un mudināt tos iedzīvotājus, kuri devušies strādāt uz ārvalstīm, braukt atpakaļ uz Latviju. Tāpat pārrunāta alkoholisma izplatība laukos, kas cilvēkus padara nekonkurētspējīgus, un valsts demogrāfiskā situācija, tai skaitā, vai valdības veiktie pasākumi tās uzlabošanai, piemēram, māmiņu algu ieviešana, sniegs gaidītos rezultātus.
Rubesa informēja, ka investori valdību rosinājuši domāt arī par valsts pārvaldes aprāta reformu iespējām, jaunu dialogu meklēšanu ar investoriem.
Kalvītis norādīja, ka tikšanās laikā nav runāts par iespējamu nodokļu samazināšanu, jo patlaban Latviju jau varot uzskatīt par zemu nodokļu zemi. Lai gan valdība izskatot iespējas atsevišķus nodokļus samazināt, tas patlaban neesot aktuāls jautājums. Būtiskāka esot nodokļu administrēšanas uzlabošana.
Ārvalstu investoru padomes pārstāvji atzina, ka kopumā investīciju plūsma uz Latviju pēc iestāšanās ES ir palielinājusies. Dunkels stāstīja, ka, piemēram, Vācijas investoru intereses par mūsu valsti ir trīskāršojusies. Labi esot, ka par Latviju interesējas ne tikai lielas, bet arī mazas un vidējas kompānijas, jo tas varētu nodrošināt stabilu investīciju ieplūdi.
Rubesa, nenoliedzot Eiropas kompāniju pieaugošo interesi par Latviju, sacīja, ka ir jomas, piemēram, transports un loģistika, kur valsts nav spējusi piesaistīt lielas investīcijas, kā to ir darījušas Lietuva un Igaunija.
Kopumā Ārvalstu investoru padome sadarbību ar Latvijas valdību vērtē kā veiksmīgu. Arī premjers sacīja, ka dialogs ir nepieciešams. Valdība investoru priekšlikumus ņem vērā, 95% no tiem realizējot dzīvē.
Ārvalstu investoru padome ir nevalstiska organizācija, kura apvieno 20 lielus ārvalstu investorus - "Baltic Car Import", "Danzas", "Ernst & Young", "Hansabanka", "Kesko Food", "Knauf", "Latvian Business Bank", "Latvijas gāze", "Latvija Statoil", "Linstow", "Metsaliitto", "New Century Holding", "Neste Latvija", "Nord/LB", "RMC Baltic", "Scandinavian Tobacco", "Stora Enso", "SEB Unibanka", "VAE Riga", "Vereinsbank", kā arī pārstāvjus no Amerikas, Lielbritānijas, Dānijas, Zviedrijas, Vācijas, Nīderlandes tirdzniecības palātām Latvijā un Somijas Tirdzniecības ģildes.
Kopš 1999.gada investoru padome regulāri tikusies ar Latvijas valdību, kā rezultātā izveidots pasākumu plāns uzņēmējdarbības vides uzlabošanai. Plānā tiek ietvertas investoru izteiktās rekomendācijas, kā arī Tautsaimniecības padomes un Mazo un vidējo uzņēmumu un amatniecības sadarbības padomes rekomendācijas Latvijas biznesa vides konkurētspējas paaugstināšanai. 

Ārvalstu investori: Latvijai jāuzlabo attiecības ar Krieviju
Bens Latkovskis,  NRA  06/03/05    Par vienu no būtiskākajām Latvijas problēmām ārvalstu investori uzskata sliktās attiecības ar Krieviju.
Vakar (trešdien) valdībai, tiekoties ar Ārvalstu investoru padomi, nācās uzklausīt ne pārāk glaimojošus vārdus. Lai arī tikšanās sākumā ekonomikas ministrs slavēja Latviju par straujo ekonomikas izaugsmi, investoru runās šis fakts neizpelnījās sevišķu ievērību. Toties investori norādīja uz vairākām būtiskām problēmām. Hypo Vereinsbank Skandināvijas un Baltijas valstu nodaļas direktors Joahims Dusings uzsvēra – kamēr Latvijai būs problēmas ar Krieviju, transporta sektora attīstība būs apgrūtināta. 
"Latvijai ir ļoti izdevīgs stratēģiskais stāvoklis tranzīta attīstībai, taču slikto attiecību dēļ ar Krieviju šīs stratēģiskās priekšrocības ir pazaudētas," konstatēja J. Dusings. Kā šo slikto attiecību sekas viņš minēja diskriminējošos dzelzceļa kravu pārvadājumu tarifus un joprojām sauso naftas vadu, kas negatīvi iespaido arī ostu attīstību. Tāpat viņš atzīmēja ļoti neskaidros nosacījumus investoriem atsevišķās Latvijas ostās, ar to domādams Rīgas brīvostu. Premjers Aigars Kalvītis solīja tuvākajā laikā rīkot ārvalstu investoriem speciālu izbraukumu uz Rīgas brīvostu, lai visas šīs neskaidrības beidzot kliedētu. J. Dusings kā Latvijas trūkumus minēja arī vājo infrastruktūru, nepietiekami attīstīto sakaru tīklu, ar to domājot interneta pieejamības grūtības, un jauniešu izvairīšanos apgūt inženierzinātnes.
Savukārt Ernst & Young Baltic vadošais partneris Pērs Mellers norādīja uz konkrēta mērķa trūkumu, kādu Latvijai izvirzītu valdošās aprindas. "1995. gadā jums bija sapnis iestāties ES un NATO. Tagad šis sapnis ir īstenojies, bet par ko sapņot tālāk?" jautā P. Mellers. Viņš ironizē, ka varbūt šāds sapnis ir Latvijai uzvarēt pasaules čempionātā hokejā, jo tas pagaidām nav īstenots. Runājot nopietni, viņš norāda, ka sapnim jābūt lielam un nebūt ne viegli sasniedzamam, taču, kad tas ir izvirzīts, tad politiķiem par tā nozīmīgumu vairs nav ko spriest. "Nedrīkst būt tā, ka viena valdība izvirza vienu mērķi, bet tad nāk nākamā un saka – tas nekam neder, mēs izvirzām citu mērķi," stāsta P. Mellers. Arī viņš akcentēja labu kaimiņattiecību nozīmi Latvijas tālākajai ekonomiskajai izaugsmei, uzsverot, ka Rīga ir lielākā krieviski runājošā pilsēta Eiropas Savienībā.
Par darbaspēka attīstības problēmām runāja Latvija Statoil izpilddirektore Baiba Rubesa, norādot, ka lai gan Latvijā ir samērā augsts bezdarbs, profesionālu darbinieku trūkst visās jomās. Kā būtisku problēmu viņa minēja augsto alkoholisma līmeni valstī, sevišķi laukos, un zemo dzimstību, kas veicina imigrācijas pieaugumu. Viņa domā, ka tuvākajā nākotnē daudzām profesijām būs ievērojami jāpalielina alga, lai novērstu šajās profesijās strādājošo aizbraukšanu no valsts. Dzimstības stimulēšanu kā vienu no valdības šā brīža prioritātēm atzīmēja arī premjers A. Kalvītis.
Īsumā par biznesu
Bens Latkovskis,  NRA  06/03/05    Eiro vairs nav kur krist. Pēc Nīderlandes noraidošā balsojuma par Eiropas konstitucionālo līgumu eiro nokritās līdz zemākajam līmenim pēdējos astoņos mēnešos – 1,2157 dolāri par eiro. Eiro, pārvarējis spēcīgo tehniskās pretestības slieksni – 1,22 dolārus par eiro, strauji gāzās lejup, taču, sasniedzot līmeni 1,2157, tirgus dalībnieku, kas spēlē uz pazemināšanos, nervi neizturēja un viņi masveidā steidza fiksēt peļņu. Lai arī vakar pēcpusdienā eiro vērtība pieauga līdz 1,2280 līmenim un vairākums analītiķu ir pārliecināti, ka tas vēl nav viss, kopējo tendenci tas nemaina. Tas nozīmē, ka jau tuvākajā nākotnē eiro varētu nokristies līdz 1,20 dolāriem. 
- Vakar Eiropas Centrālā banka kārtējā sēdē izskatīja jautājumu par bāzes procentu likmju izmaiņām. Kā jau liela daļa analītiķu gaidīja, likmes tika saglabātās 2% līmenī. Pēdējā laikā izskanējušās runas par eirozonas sabrukumu vakar pastiprināja Eiropas Komisijas prezidenta Žozē Manuela Barrozu padomnieka izteikumi, ka Eiropas valūtas savienība var izjukt, ja to nebalstīs pieaugoša Eiropas politiskā integrācija, ziņo aģentūra Reuters. "Pašreizējā situācija slēpj draudus, jo daudzām valstīm eiro ieviešana nav nesusi nekādas priekšrocības," uzsver Ž. M. Barrozu padomnieks.

Izglītībā...

Druviete uzsver valsts atbildību par mācību grāmatu kvalitāti
DELFI  05/30/05    Pirmdien, 30. maijā, izglītības un zinātnes ministre prof. Ina Druviete (JL) tikās ar Mācību līdzekļu un mācību grāmatu izdevēju konsultatīvo padomi, lai veicinātu labu mācību materiālu izveidi skolām. Ministre uzsvēra valsts atbildību par mācību līdzekļu saturu un to izdošanu, portālu "Delfi" informēja ministres preses sekretāre Sanda Purviņa. 
Prof. Druviete uzskata, ka labu mācību līdzekļu radīšana ir izglītības procesa ļoti svarīga sastāvdaļa. Lai to nodrošinātu, ir nepieciešama Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) speciālistu un izdevēju cieša sadarbība. Ministre uzskata: „Valsts ir atbildīga par izglītības kvalitāti, un tas ietver arī atbildību par mācību līdzekļu izdošanu. Tikai IZM un izdevēju sadarbība veicinās kopīgo mērķu sasniegšanu.” 
Ministre pauda atbalstu izdevēju ierosinātā vienotā mācību grāmatu reģistra izveidošanai. Mācību līdzekļu izdevēji uzskata, ka šāds reģistrs, kurā tiktu publicētas arī recenzijas par mācību grāmatām un pieredze darbā ar tām, varētu sekmēt mācību grāmatu objektīvāku izvērtēšanu, kas, savukārt, palīdzētu celt jaunu mācību grāmatu līmeni. 
Izdevēji par nopietnu kavēkli mācību grāmatu kvalitātes uzlabošanā uzskata nepietiekamo valsts finansējumu skolu bibliotēkām mācību grāmatu iegādei. Ministre piekrita, ka šis finansējums varētu būt lielāks, tomēr tas ir atbilstošs valsts ekonomiskajām iespējām. Vienlaikus ministre uzskata, ka valsts varētu uzņemties lielāku iniciatīvu, veicinot trūkstošo mācību grāmatu sarakstīšanu un izdošanu. 
Ministre pauda atbalstu izdevniecību iniciatīvām skolotāju apmācībā darbam ar jauniem mācību līdzekļiem. 

RTU nelikumīgi piedāvā studijas krievu valodā
LETA  05/30/05    Lai arī Izglītības likums nosaka, ka valsts augstskolās studijas notiek valsts valodā, Rīgas Tehniskajā universitātē (RTU) bakalaura un maģistra grādu var iegūt, arī studējot krieviski, šodien ziņo laikraksts "Diena". 
Lai to izdarītu, studentam RTU Ārzemju studiju departamentā jāpierakstās studiju programmā ārzemniekiem, samaksājot viņiem noteikto mācību maksu. 
Saeimas juristi šo uzskata par klaju likuma pārkāpumu. 
Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) un izglītības inspekcijas skaidrojumi ir pretrunīgi. Pēc ilgākas skaidrošanās ministres padomnieks Oļģerts Tipāns, pauzdams ministres Inas Druvietes (JL) viedokli, atzinis, ka studēt krieviski drīkst, ja tas ir par savu naudu. 
Šāds Izglītības likuma skaidrojums izskan pirmo reizi, kopš tas pieņemts. Līdz šim viens no aspektiem, kāpēc valsts sāka pāreju uz 60% mācību latviski mazākumtautību vidusskolās, bija spēja studēt valsts augstskolās latviski, kā to paredz likums. 
2001.gadā RTU izveidoja bakalaura studiju programmu Uzņēmējdarbība un vadība krieviski studentiem no NVS valstīm. Nesen izveidota arī maģistrantūras programma. Ārzemnieku atsaucība tomēr bijusi niecīga, tāpēc programmās uzņemti arī Latvijas iedzīvotāji. Dienas nodaļas trīs kursos no ap 20 studējošajiem Latvijas studentu ir mazliet vairāk par pusi. Neklātienē ārzemnieku skaits ir vēl niecīgāks, bet no Latvijas - ap 80, informēja RTU mācību prorektors Elmārs Beķeris. 
Kā uzskata RTU rektors Ivars Knēts, ja strikti ievēro likumus, augstskolās nedrīkst mācīt arī angliski, vāciski un citās valodās, jo tā ir vienas valodas diskriminācija. 
Kā norāda "Diena", Ārzemju studiju departamentu vada Oļģerta Tipāna brālis Igors Tipāns. 
Viņš līdzīgi kā Oļgerts Tipāns skaidro, ka Izglītības likuma 9.panta 6.daļa nosaka: "Kvalifikācijas paaugstināšana un pārkvalificēšanās, ko finansē no valsts budžeta un pašvaldību budžetiem, notiek valsts valodā". Arī studijas esot kvalifikācijas paaugstināšana, tātad tās var īstenot citā valodā, ja maksā students. 
Šādu Izglītības likuma interpretāciju par nepieņemamu uzskata Saeimas Juridiskais birojs. "Kvalifikācijas paaugstināšana ir, ja pamatā jau ir šī kvalifikācija," uzsver juriste Ligita Vilsone. Iestājoties bakalaura studiju programmā, students ar vidējo izglītību tikai pretendē uz kvalifikāciju iegūšanu. 
IZM Augstākās izglītības departamenta direktors Jānis Čakste norāda, ka "principā" RTU pārkāpj likumu, bet "stingri" pašreiz augstskolām netiek teikts, ka "tā nedrīkst". Līdzīgi skaidro arī Izglītības valsts inspekcijas (IVI) vadītājs Aivars Stankevičs - augstskolas īsteno aizvien plašākas starpvalstu studentu apmaiņas programmas, tāpēc inspekcijai ir grūti ievērot likuma burtu, tāpēc IZM steigšus jāsakārto likumdošana. 
Pašreiz RTU varot iedzīvoties tiesu darbos par diskrimināciju, uzskata Igors Tipāns. Iznāk, ka ārzemniekam ļauj studēt krieviski vai angliski, bet Latvijas iedzīvotājam ne. Augstskolas, ministrijas un IVI pārstāvji uzsver, ka nosacījums par studijām valsts valodā valsts un pašvaldības augstskolā degradē arī konkurenci augstākās izglītības tirgū, jo dod ievērojamas priekšrocības privātajām augstskolām. Tiek gatavoti grozījumi Augstskolu likumā, kur Augstākās izglītības padome ierosina Senātam dot tiesības reglamentēt valodas lietošanu studijās. 

Latvijas studenti RTU vairs nevarēs studēt krievu valodā
LETA  05/31/05    Latvijas pilsoņi un pastāvīgie iedzīvotāji vairs nevarēs studēt Rīgas Tehniskās universitātes (RTU) Ārzemju studentu departamentam piesaistītajās studiju programmās, aģentūrai LETA pastāstīja RTU rektors Ivars Knēts. 
Knēts norādīja, ka nākamajā gadā Latvijas studenti šajās programmās netiks uzņemti, bet tie, kas studē patlaban, studijas varēs turpināt. Īpašas nepieciešamības gadījumā Latvijas studentus, kas studē Ārzemju departamenta studiju programmās, varētu pārvietot arī uz studiju programmām ar valsts mācību valodu. 
Knēts norādīja, ka Eiropas augstākās izglītības stratēģija balstās uz studentu un mācībspēku apmaiņu, taču ja valsts augstskolās mācās tikai valsts valodā, tas nebūšot iespējams. 
Izglītības un zinātnes ministrijas Augstākās izglītības departamenta direktors Jānis Čakste aģentūrai LETA norādīja, ka Izglītības likums ir tas, kas nosaka, ka studijas valsts augstskolās notiek valsts valodā. Savukārt Augstskolu likumā un Valsts valodas likumā ir savstarpējas atsauces uz otru likumu, skaidri nenorādot mācību valodu, paskaidroja Čakste. 
Šī norma radot nevienlīdzīgu konkurenci starp valsts un privātajām augstskolām, kam nav jāievēro šie noteikumi. Tuvākajā lakā ministrijā tiks izveidota darba grupa, izpētīs radušos situāciju un iespējams lems par grozījumiem Augstskolu likumā, lai noteiktu Senātam tiesības reglamentēt valodas lietošanu. 
Lai gan valsts valodai būtu jāpaliek kā studiju pamatvalodai, šādas normas neveicinās Eiropas Savienībā plānoto studentu apmaiņu, norādīja Čakste. 
Jau ziņots, ka Latvijas studenti RTU bakalaura un maģistra grādu Uzņēmējdarbības un vadības studiju programmā varēja iegūt arī krievu valodā, jo ārvalstu studentu atsaucība, kuriem šī programma izveidota, bijusi niecīga. 
Patlaban minētajā studiju programmā pirmajā kursā studē viens Lietuvas un astoņi Latvijas studenti, otrajā kursā - viens Kazahijas un trīs Latvijas studenti, savukārt trešajā kursā - pa vienam Igaunijas, Moldovas, Ukrainas, Kazahstānas un diviem Turkmēnijas un Latvijas studentiem. Neklātienē studē apmēram 80 Latvijas studentu, informēja RTU mācību prorektors Elmārs Beķeris. 
Beķeris uzsvēra, ka visas zināmās Eiropas augstskolas lepojas ar spēju piesaistīt studentus studijām svešvalodās, kas tiek vērtēts kā viens no augstskolas kompetences un kvalitātes rādītājiem, ceļ augstskolas atpazīstamību, paplašina sakarus un nodrošina papildu ienākumus. 

Kultūrā...

Kultūras «diversijas» 
Ingrīda Zemzare, muzikoloģe, Diena  05/31/05    Kultūras daudzveidība ir pasludināta par vērtību. UNESCO pat noteikusi 21.maiju atzīmēt kā kultūras daudzveidības dienu ar devīzi Dialogam un attīstībai (World Day for Cultural Diversity for Dialogue and Development). Šodien savukārt pasaulē atzīmē Starptautisko bērnu aizsardzības dienu. Kultūras daudzveidību tagad sargās topošā konvencija. Tāpat kā bērnus sargā jau esošā.
Kādi tad ir šodienas kultūras daudzveidības bērni? Vai tādi, kuriem neiesaka apmeklēt Pelnrušķītes inscenējumu Latvijas Nacionālajā operā? Vai tādi, kuriem draud: tevi pārdos kā lelli?
Uz šīm vārdu spēlēm mani uzvedināja Prokofjeva baleta pirmizrāde, kur talantīgi horeogrāfijā izspēlēti marionešu teātra principi, lieku reizi atgādinot par mūsdienu sabiedrības globālajām kaitēm. Eriks Ādamsons rakstīja par smalkajām kaitēm. Šķiet, ka tās šodien, izvilktas spilgtā dienas gaismā, ieguvušas tādu devu vulgaritātes, ka godīgi būtu tās nosaukt par rupjo ikdienu. 
Patiesību sakot, man nav nekas pret šo iestudējumu. Baleta pirmo cēlienu noskatījos (un noklausījos) ar aizturētu elpu, sekodama dinamiskajai darbībai. Talantīgā baletmeistara Radu Poklitaru horeogrāfija izmanto mīmu un marionešu teātra principus, kas rāda īstu drāmu ceļā uz jaunības ilūziju krahu. Biju patiesi pārsteigta, ka teātris piedāvā vēl otru cēlienu. Tā arī bija, ka tur vairs nebija nekā, ko rādīt. Viss "atšālējās" un uz izlīgumu vedošās beigas tomēr nesniedza ne katarsi, ne happy end prieciņu. Jo, kā jau tas ir visās pasakās no Šarla Perro līdz Rūdolfam Blaumanim, visi pāri ir interesanti tikai tikmēr, kamēr "dabonas". Tālāk jau ir "kā dzīvē".
Ja jau esmu uzrunājusies uz Blaumani, tad var atcerēties, kādu šoku mūsu vecmāmiņu paaudzē izraisīja Kristīnes nevainības nesaudzēšana filmā Purva bridējs. Tika piesaukta morāle, svētumi un latviešu literatūras zaimošana. Tad nāca septiņdesmitie. Ar milzu pārmaiņām sabiedrības apziņā. Puķubērni. ImKas dziesmas. Un — Evas Rubenes satriecošais stāsts par nevainības zaudēšanu kā par ieplānotu etapu dzīves projektā Viņš, kurš darījis tik daudz laba. Trauslie puķu tēli no mākslas ienāca dzīvē. Kā vilkābeles — ērkšķaini un rūgti. Taču tas viss bija pilnīgi "cita opera". Tam nebija nekāda sakara ar bordeļa tradīcijām. Hipijpaaudzes proponētā "brīvā mīlestība" un "brīvs" pakalpojums par naudu atšķiras pēc būtības un katrs ir saistīts ar savu kultūrslāni — savu mūziku, savu kostimēriju, savu mākslu un vēsturiskiem žanriem. Tieši tā Loida un Vēbera mūziklā Jēzus Kristus superzvaigzne Ēroda izvirtušais galms bija pretstatīts Kristus un Marijas Magdalēnas dzidrinātajai mīlestībai, un šīs divas estētikas sfēras ir kā eļļa ar ūdeni, ko neizdodas sajaukt homogēnā masā. Tas neizdevās arī jaunā iestudējuma veidotājiem. Liekot akcentu un modē esošajiem septiņdesmitajiem gadiem, ir kaut kas principiāli saputrots — aizsūtīt hipiju baru izpriecāties uz bordeli ir vismaz neloģiski, ja ne kādai paaudzei atkal zaimojoši. 
Iepretim Vāgnera zālei uz stāvi slīpa skārda jumta kāda kaija katru gadu izperē pūkainus mazuļus. Pirms nedēļas to bija trīs. Tad divi. Šodien vairs neredzēju neviena. Topošā daudzveidības konvencija, protams, sargās arī blakus dzīvojošo vārnu kultūru. Bet kā būs ar bērnu aizsardzības dienu?

Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  05/31/05    Nikolauss Pipers Stāsti par ekonomikas vēsturi. Tulkojusi Iveta Galēja. Jāņa Rozes apgāds, 2005 
Vācu žurnālista, Suddeutsche Zeitung tautsaimnieciskās redakcijas nodaļas vadītāja Nikolausa Pipera grāmata piedāvā ceļojumu ekonomikas vēsturē. Tā izseko milzīgu laikaposmu, sākot no pirmajiem maiņas darījumiem akmens laikmetā, beidzot ar mūsdienu ekonomisko procesu attīstības pamatiem.
Nensija Livingstone Mūsu sapņu zeme. Tulkojusi Liāna Niedra. Kontinents, 2005 
Dzimtas sāga ar visiem šā formāta darbiem raksturīgajiem atribūtiem. Skotu kalnu skarbajā vidē veidojusies Makiju dzimta, kuras pēctečiem izdevies izrauties no nabadzības un nodibināt pirmo lielveikalu. Pirms gadiem septiņdesmit par šādiem romāniem varēja nopelnīt Nobela prēmiju, tomēr ironizēt nevajadzētu – vecās dzimtas sāgu formulas brīžos, kad tās nepārvēršas par klišejisku lielformāta atražošanu, strādā neatkarīgi no laika, kad tās tikušas radītas.
Oļegs Medvedevs Dziedniecība. Mistika un realitāte. Dinas Nātiņas tulkojums. Jumava, 2005 
Latvijas tautas dziednieku asociācijas prezidenta Oļega Medvedeva grāmata iepazīstina ar dažādām dziedniecības praksē vērotām problēmām un gadījumiem. Darbā aplūkoti tādi jēdzieni kā dzimtas lāsts, biolokācija, alkoholisma ārstēšana, azartspēļu mānija, ģeopatogēnais starojums, t.s. čigānu psihoze, mistika un boļševisms, rēgi, gari u.c.
Citā gaismā. Latviešu dzeja Rietumu pasaulē 1945–1990. Sastādītājs Mārtiņš Lasmanis. Nordik, 2005
Jābrīnās, ka šāda vajadzīga un plaša dzejas antoloģija latviski izdota tikai tagad – piecpadsmit gadus pēc tam, kad latviešu dzejas izdošana Rietumu pasaulē pārstāja būt toreiz vēl trimdas latviešu kultūras dzīves prioritāte. Noderīga grāmata visiem tiem, kas interesējas par dzeju, jo antoloģijās uzrādītie lirikas konteksti bieži vien mēdz būt dziļāki un vieglāk pamanāmi, nekā atsevišķas publikācijas lasot.
Aleksandra Čaka dzejas faksimilizdevumi, Valters un Rapa, 2005 
Lieliska ziņa labu grāmatu cienītājiem un visiem tiem, kam apnikuši vienveidīgie Aleksandra Čaka dzejoļu krājumu noformējumi ar banāli neaizmirstamo autora profilu, kas dažādās variācijās no grāmatas uz grāmatu atkārtojas jau kuro gada desmitu. Valters un Rapa lieliskā noformējumā laidis klajā A. Čaka darbu faksimilizdevumu sēriju, kurā četri pazīstamākie dzejnieka krājumi Es un šis laiks, Pasaules krogs, Apašs frakā un Sirds uz trotuāra skatāmi tādi, kādi tie bija oriģinālā – mazas, necili pelēkas grāmatiņas, kuru galvenais spēks bija nevis noformējumā, bet saturā. Un jāsaka, A. Čaka dzeja šajā iesējumā jūtas krietni vien mājīgāk nekā mūslaiku ierāmējumā.
Amanda Aizpuriete Krēsla tevi mīl. Atdzejojusi Milena Makarova. Alis, 2005
Amandas Aizpurietes dzeja latviešu lasītājiem, protams, nav sveša, tomēr šoreiz tā lasāma divās valodās – oriģinālā un veiksmīgā Milenas Makarovas atdzejojumā krievu valodā. Krājums sastādīts pēc tradicionālajiem divvalodu izdevumu veidošanas principiem – vienā lappusē dzejolis oriģinālā, otrā – atdzejojumā. 
Artūro Peress-Reverte Paukošanas skolotājs. Tulkojusi Māra Rozenberga. Tapals, 2005
Lai gan varbūt tam ir arī objektīvi iemesli (tulkotāju trūkums), latviešu lasītājam ar spāņu literatūru ir gandrīz tāpat kā vienai mazai turku pupai, kura bērnu skaitāmpantā ceļoja uz Angliju: tā ir diezgan cieši aizslēgta, t.i. – nezināma. Nu Tapals sniedz iespēju kaut nedaudz izjust no tās garšas, ko sniedz viens no lielākajiem grāmatu tirgiem pasaulē – veiksmes gadījumā spāniski rakstošo autoru grāmatas bez pārspīlējuma tiek drukātas miljonu tirāžās. Artūro Peress-Reverte ilgus gadus strādājis par kara korespondentu spāņu plašsaziņas līdzekļos, bet par romānu Paukošanas skolotājs kritiķi apgalvo, ka tajā ir "sabalansēta erudīcija un nepārspējama intriga".
Krāšņā ziedu pasaule. Tulkojusi Astra Šmite. Jumava, 2005
Lai gan pirmā asociācija, kas varētu rasties, paņemot rokās nelielo, bet krāšņi noformēto apgāda Jumava izdoto grāmatu, ir – kārtējais padomdevējs puķkopībā, tomēr nē – iespaids ir maldīgs. Itālietes Ilārijas Stradiati sastādītais padomu apkopojums būs lielisks palīgs visiem tiem, kas vēlas izgatavot ziedus no papīra, diegiem, skabārža lapām, kukurūzas vālītēm, sēklām un citiem materiāliem. Idejas grāmatā pasniegtas viegli saprotamā valodā un, kas īpaši svarīgi, soli pa solim. Turklāt Ziedu pasaule, nonākusi meistarīgās rokās, var kļūt par stimulu veidot jaunas idejas un kompozīcijas.
Marta Vitrupe Dziesma smilgai, Jumava, 2005
Marta Vitrupe ir dramaturga Hugo Krūmiņa dzīvesbiedre un kādreizējā Latvijas sieviešu meistare šachā. Jā, tieši šachā, jo izdevumā ievērotas Latvijas Republikā, šķiet, tomēr spēkā neesošās J. Endzelīna gramatikas normas. Nelielajā krājumā apkopota M. Vitrupes dzeja, publicistika, sniegta informācija par darbu autori. Tīra, lakoniska nedaudz vecmodīga valoda, kādu šodien dzīvā veidā gadās dzirdēt visai reti. Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  05/31/05    
- Pēdējā Sensācija. Šodien pulksten 12 un 18.30 Nacionālajā teātrī šosezon pēdējo reizi uz skatuves kāps E. Vulfa Sensācijas varoņi, ko iestudējumā apvienojis teātra vecmeistars Alfreds Jaunušans. Tā ir iespēja redzēt skatītāju iemīļotos vecākās paaudzes aktierus – Veltu Līni vai Baibu Indriksoni, Kārli Sebri vai Juri Lejaskalnu, Vaironi Jakānu vai Ēriku Brītiņu, Astrīdu Kairišu, kā arī biežāk redzētos – Ivaru Pugu, Daigu Gaismiņu vai Zani Jančevsku, Daci Bonāti u.c. Teātris atgādina, ka uz izrādi pulksten 12 derīgas 7. maijā plānotās izrādes biļetes, bet pulksten 18.30 derīgas uz 6. maija izrādi iegādātās biļetes. 
- Muzikālā otrdiena. Šodien pulksten 18 Rīgas Sv. Pētera baznīcā J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas ciklā Muzikālās otrdienas Hertas Hansenas kameransambļa klases studentu kvinteta koncerts. 
- Durvis ver Bērnu un jauniešu muzikālais teātris. Trešdien VEF Kultūras pilī pulksten 18 ar plašu teātra dziesmu programmu atklās Bērnu un jauniešu muzikālo teātri. Koncertprogrammu veidojusi režisore Zane Micāne-Zālīte, un tajā iekļautas Imanta Kalniņa, Jāņa Lūsēna, Mārtiņa Brauna, Nika Matvejeva, Valta Pūces, Arņa Medņa, Jura Kulakova un Uģa Prauliņa dziesmas.
NRA  06/01/05     
- Noslēdzies Jauno autoru filmu festivāls 2 Annas. 29. maijā kinoteātrī Rīga noslēdzās 9. Jauno autoru filmu festivāls 2 Annas, kurā bija divas konkursa skates – Zaļā Anna (filmu autoru vecums nepārsniedz 18 gadus) un Anna (jaunieši no 18 līdz 28 gadiem). Žūrija – LNKC direktora vietnieks Andrejs Apsītis, žurnāliste Kristīne Matīsa, animators Dzintars Krūmiņš un kinorežisors Askolds Saulītis – par labākajām atzina trīs filmas: Tāda diena, Rīga ir gatava un Eiroparlaments.
Tika piešķirti 7 diplomi filmām Zvirbulis, Mike`s Adventure, Ne pirmā, ne pēdējā..., IQ, Parasts gadījums, Par un Berimors un Īkstīte radošajai grupai. 
Festivāla Grand Prix aizceļoja uz Igauniju filmas Kaimiņš autorei Margitai Kerdo.
Annu statuetes un festivāla sponsoru sagādātās balvas žūrija piešķīra šveicietes D. Fleurī filmai S, ungāra Tibora Nadas animācijas filmai Kā lidot, Frenka Obrija 3D animācijas filmai Līniju laikmets nr. 9, daugavpiliešu Igun un Vikas filmai Poll kā labākajai amatierfilmai un vācietes Annas Matisikas 3D animācijas filmai Pastkarte. Diplomus saņēma Maksa Stolcenberga un Anjas Perlas filma Oby, Sašas Zeidela Steigas uzbrukums, Andras Vasiļevskas filma Papīrmeitene, Elīnas Zundes Kleita un Aksela Petersena filma Klasiskie sakari.
NRA  06/02/05    
- Aktieru asociācijas balva. Latvijas Aktieru asociācija jau astoto gadu 2. jūnijā – dienā, kad ar Jaunā Stendera lokalizētā Žūpu Bērtuļa iestudējumu 1868. gadā sākās profesionālā teātra ēra Latvijā, – rīko Teātra dienas svētkus. Kongresu nama laukumā no pulksten 15 līdz 19 notiks teatrāla svētku svinēšana, tās laikā tiks pasniegtas Āksta cepures – Latvijas Aktieru asociācijas balvas, ko saņems viena teātra māksliniece un viens teātra mākslinieks par nozīmīgu ieguldījumu Latvijas teātra mākslā, kā arī 200 latu naudas prēmiju. Turklāt balva netiek piešķirta tikai aktieriem, režisoriem, kostīmu māksliniekiem, scenogrāfiem – uz to var pretendēt arī dejotāji, mūziķi un teātra kritiķi. Balvas jau saņēmuši V. Artmane un R. Plēpis, D. Gaismiņa un G. Zemgals, Ņ. Ņeznamova un I. Stonins, L. Golubeva un A. Krancmanis, I. Slucka un M. Ļebedevs, V. Blūzma un R. Martinovs, E. Ermale un P. Liepiņš. Šogad kolēģi balvai nominējuši Ilzi Vītoliņu, Ģirtu Ķesteri, Ievu Puķi, Krišjāni Salmiņu, Zani Daudziņu, Agri Māsēnu, Ņinu Ņeznamovu, Egonu Dombrovski, Svetlanu Bless, Rodionu Gordienko, Veru Hramņikovu, Ivaru Brakovski, Ingu Aizbalti, Enriko Avotu, Leldi Kalēju, Gundaru Āboliņu, Raimondu Vazdiku, Valdi Lūriņu, Lailu Kirmušku un Edgaru Liporu.NRA  06/03/05    
- Autortiesību bezgalības balvas 2005. Vakar septīto reizi tika pasniegtas Autortiesību bezgalības balvas. Balvas pasniedz AKKA/LAA Latvijas autoriem, kuru darbi iepriekšējā gadā izmantoti visdažādākajos veidos, un šogad laureāti ir dramaturgi Evita Sniedze, Jānis Jurkāns, fotogrāfe Māra Brašmane, mākslas zinātnieks un gleznotājs Imants Lancmanis, komponists un ērģelnieks Aivars Kalējs, mūzikas autori Einārs Lipskis un Ilona Rupaine, dziesmu autors Uldis Dirnēns, režisore Roze Stiebra, dramaturgs Hermanis Paukšs, dziesmas autores Vita Siliņa un Ieva Priedīte, grupa re:public. Laureātus nosaka, balstoties uz AKKA/LAA datorizēto darbu izmantojuma uzskaiti, kas sniedz bezkaislīgu un objektīvu informāciju par autoru darbu izmantojuma biežumu un veidiem. 
- Mākslas simpozijs Valmierā. No 9. līdz 22. jūnijam Valmierā notiks starptautiskais mākslas simpozijs Valmiera 2005, kura laikā notiks līdz šim atsevišķi rīkoti pasākumi – fotoplenērs Cilvēks pilsētā un starptautiskais pilsētvides glezniecības plenērs. Tajā piedalīsies 22 mākslinieki, piedāvājot dažādu komunikācijas un mākslas projektu realizācijas iespējas publiskā vidē.

Citādā ziņā...

Sanitāri vakcinē ar joku
Gunta Tabore,  NRA  05/28/05    Benzīntanka karalienes Mildiņa un Skaidrīte nopelnījušas prestižo jokdaru balvu.
"Es ceru, ka man balvu dos arī kā Jānim Jarānam." "Skaidrīte un Mildiņa ir mūsu spilgtākie tēli, taču vīrieši ar" esam bijuši," piemetina Dainis Porgants, bet Jarāns neganti smīn: "Nu ļoti reti! Es pat nezinu, kā man bērni piedzimuši..." Rīt abi jokdari Saulkrastu estrādē saņems Edgara Liepiņa piemiņas balvu.
Koncerti brunčos
Jau desmit gadi pagājuši, kopš aktieris un tautas dziesminieks Edgars Liepiņš sēž uz mākoņa maliņas. Mākslinieka cienītāji ik gadus maija nogalē tiekas aizrautīgā pasākumā Saulkrastu estrādē. Jau septīto reizi pasniegs Edgara Liepiņa piemiņas balvu – tēlnieka Ulda Kurzemnieka gatavotu bronzas statuetīti. "Tā ir balva Latvijas asākajam zobam, ko savulaik iedibināja un joprojām atbalsta Ventspils mērs Aivars Lembergs," skaidro Edžus piemiņas aizbildnis Imants Skrastiņš. Šogad gatavoja divas goda figūriņas, jo saņēmēji – Jānis Jarāns un Dainis Porgants.
Kad bilstu, ka tauta viņus bieži jauc (nu kā Valteru un Kažu), nezinot, kuram piedēvēt Mildiņu Nabiņu, kuram Skaidrīti Krāniņu, Jānis Jarāns izskatās gandrīz aizvainots. Laukos gan ļaudis uzreiz zinot: Mildiņ, sveiki, sveiki! Un uz laukiem Jarāns ar Porgantu kā jaukās, niķīgās večiņas brauc katru nedēļas nogali.
"Pilnas zāles, nu grib tie cilvēki mūs redzēt! Lai gan mums pašiem sen apnicis būt vecākajiem transvestītiem Latvijā," skumji pasmīn Jarāns. Bet sākums abu tandēmam nebija sieviešu drānās, tas meklējams Zaķusalas ritmos tālajos septiņdesmitajos... "Ārprāts, tik sen! Suņi, kaķi tik ilgi nedzīvo!!" Jarāns izteiksmīgi iesaucas. Porgants atgādina Mildiņas un Skaidrītes pirmo koncertu, kas bija Talsos pirms kādiem 15 gadiem: "Seši tūkstoši skatītāju! Un visi nāca skatīties uz diviem idiotiem kleitās!"
Spogulis uzjautrina
"Daudzi dēvē Edgaru Liepiņu par Ākstu, man tas vārds nepatīk, lai arī āksta mute pauž patiesību. Piemēram, mēs drīzāk esam uzjautrinātāji, sanitāri," saka Porgants, Jarāns piemetina: "Esam sabiedrības spogulis, parādām cilvēkiem, kādi viņi ir. Nu negrib redzēt, bet skatās, smejas." 
Abi ar pietāti atminas Edgaru Liepiņu, kā zvaigzni, uz kuru viņi, jauni aktierīši, skatījās ar apbrīnu, viņš pratis ironiski izcili atspoguļot procesus sabiedrībā. "Viņš bija duāla personība – starp traģiķi un komiķi. Optimists, cepuri nost. Un joki bija gudri, tagad jokdaris palaiž purkšķīti, un pašam lieli smiekli," nopietni saka Jarāns. Porgantam Edgars Liepiņš vienmēr šķitis savrups, īpatnējs cilvēks – "atcerieties, audzēja bārdu, kamēr krievu armija aiziet – tas bija svarīgs protests. Viņš bija traks labā nozīmē, simtreiz trakāks par mani... Nū, arī Jarāns nav tik traks." 
"Humors ir nepateicīga vide. Laikam tādēļ nekas jauns nerodas. Tik visādas fabrikas... Tagad ir šovu laiks, un ir bagāto vecāku talantīgo bērnu laiks – lai tik neskraidi pa ielām, uzcelšu ierakstu studijiņu, darbojies," par procesiem ironizē Jarāns. 
"Mēs ar Jāni arī gribējām Līrus spēlēt, lielās lomas, Adomaišus un Virsaišus, ne jau kļūt par jampampiņiem. Dzīves līkloči aizveda līdz kleitām. Tās ir mūsu lomas. Taču, ja pienāk un saka – es tev anekdoti izstāstīšu, tad gan varētu sadot." 
Sabiedrība piekar jokdara ampluā, un neko citu negrib zināt. "Es reklāmas ierunāju, brīnās – kā, Porgants nopietni runā?! Viņi nesaprot, ka tu esi aktieris, ka vari būt nopietns un vari jokot." Jarāns iesmejas: "Man gan patīk, ka visi gaida – nu tik būs jautri, bet es izdaru ko negaidītu." Viņš atminas savu Miedziņa laiku, kad Jarānu vairs nelika masu skatos. "Vija Artmane runā nopietnu monologu, man tikai jāpaiet garām ar kaut kādu šķēpu, bet visa zāle izplūst skaļos čukstos – re, kur Miedziņš..."
"Normāls mārketings, tikai tolaik to tā nesauca," smej Porgants.
Dizainers grābstās
Ik nedēļu viņi norullē gandrīz tūkstoš kilometrus, piemēram, pagājušās nedēļas nogalē bijuši Ilūkstē, Rencēnos, Raganā. "Bet netikām ārā no Rīgas, skatītāji gaida, bet mēs sēžam mašīnā! Jo nebija informācijas, ka centrā būs maratons un ielas nobloķēs uz divām stundām. Bet vai kādu par to sodīja?! Tas gan ir humors!"
Jarāns ar Porgantu lepojas, ka apbraukājuši visu Latviju. "Tauta tevi zina, un tu zini tautu. Ne tā kā tie, kas sēž Saeimā. Reizi gadā paviesojas pie lauku ļaudīm un tad vaimanā – es zinu, cik viņiem tur ir smagi... Mēs šiem lauku cilvēkiem ļaujam pusotras stundas atpūsties, aizmirst tās stulbības, kas notiek galvaspilsētā! Viņi ir noilgojušies pēc teātra."
Drīzumā sāksies citi braucieni – ar Trīnes grēkiem, kur spēlē arī Dainis Porgants un Jānis Jarāns. Pirmizrāde paredzēta Līgo vakarā Kandavā, pēc tam izrāde ceļos pa Latviju. Kādas lomas? Porgants spēlēs kalpu Dāvi, bet Jarāns... veco Rembēnieti. Atkal kleita! (Dainis pačukst, ka Jāņa jestrā loma būs veltīta Jarāna apaļajai jubilejai.)
Bet vai svētdienas koncertam Saulkrastu estrādē Mildiņa un Skaidrīte šuj jaunas kleitas? Jānis Jarāns tā kā dusmīgi palūr caur pieri, tad piepeši valšķīgi nosaka Mildiņas balsī: "Kā sadomā tikt pie jaunām, kā uzaicini dizaineru, tā šis rokas palaiž..." 
Vēsture
Edgara Liepiņa piemiņas balva 
- Partizānu kustības Šalc zaļais mežs aktīvists Valdis Artavs (1999. gadā)
- Partizānu kustības Šalc zaļais mežs grenadieris, gaišais ironiķis – Ēriks Hānbergs (2000)
- Latvijas politiķu grauzēja Žurka Kornēlija – Svetlana Blesa (2001)
- Nav spožāka un meistarīgāka humorista – Pēteris Liepiņš (2002)
- Brūtgāns no Bambāļiem Žanis Vieplis – Gunārs Placēns (2003)
- Ritma un taktes meistars ar spožo ironiju – Andris Freidenfelds (2004)
- Benzīntanka karalieņu duets Mildiņa Nabiņa un Skaidrīte Krāniņa – Jānis Jarāns un Dainis Porgants (2005)

Minhauzens atgriežas mājās 
Evija Hauka,  NRA   06/02/05    Durvis ver slavenā barona jaunais muzejs.
Pasaulē lielākais melis un fantazētājs barons fon Minhauzens savā 285.jubilejas gadā atgriezies Duntes muižas kungu mājā, kur reiz kopā ar sievu Jakobīni pavadījis dzīves laimīgākos gadus. Mājvietas atdzimšanu dēku stāstnieks gaidījis kopš 2001.gada, kad ugunsgrēks kroga ēkā nopostīja tur tolaik izvietoto muzeju. Ceturtdien plašākai publikai durvis vēra uz senajiem pamatiem jaunuzceltā Minhauzena muiža, kas ir viens no SIA Minhauzena pasaule (MP) vērienīgā atpūtas kompleksa projektiem muzeja teritorijā. MP īstenotājs ir Baltijas lāse, un tās īpašnieki uzņēmēji Atis Sausnītis un Ivars Strautiņš. 
Slavenā barona jaunās mājvietas pirmajā stāvā ienācējus pārsteidz virvēs iekārtu putnu izbāzeņi un komerciālu suvenīru — kartīšu, krūzīšu, piekariņu daudzveidība, turpat ir kičīga paša brīvkunga un viņa sievas Jakobīnes istaba, otrajā stāvā mājvietu atradusi Latvijas vaska figūru kolekcija. Minhauzena fenomens kļuvis par daļu no Latvijas tēla, stāsta Limbažu muzeja direktors Jānis Ulmis, priecājoties, ka panīkušais muzejs līdz ar jaunajiem īpašniekiem atguvis elpu un mūsdienīgu, uz tūristu piesaisti akcentētu vērienu. Nākotnes plānos ietilpst trīsdesmit metru augsts skatu tornis ar liftu un 1,6 kilometrus gara taka, kas caur mežu vīsies līdz jūras krastam, par viesnīcu pārtaps sena kūts ēka.
Rakstnieks Aivars Kļavis, kura grāmatas Adiamindes āksts nodaļa veltīta trakajam baronam, trešdien uz muzeja atklāšanu bija ieradies ar brūnu sandali vienā, melnu balles kurpi otrā kājā. Viņa Minhauzens nelīdzinoties limbažnieku komercializētajam tēlam, jo diez vai tam plaši tiražētajam staltajam, pašpārliecinātajam vīram būtu vajadzīgi blēņu stāsti. A.Kļavja skatījumā dēkainis drīzāk bijis nelaimīgs un skumjš rakstnieks. "Mūsos visos ir kaut kas no Minhauzena, un, ja vairs nav, tad ir par vēlu," teic rakstnieks. Dēkainis Vācijas Lejassaksijas brīvkungs Hieronīms Kārlis Fridrihs fon Minhauzens dzimis 1720.gada 11.maijā. Limbažu rajonā viņš dzīvojis kopā ar laulāto Jakobīni fon Duntenu. Vācijas pavalstī Bodenverderā atrodas pasaulē pazīstamākais Minhauzena muzejs, kuru MP veidotāji grasās pārspēt.

Olimpiskais sporta centrs atver durvis
Jānis Freimanis,  NRA  06/02/05    Četru gadu laikā Rīgā, bijušā hipodroma teritorijā tapis Olimpiskais sporta centrs, kas ir vienīgā šāda līmeņa būve Baltijā un spēs nodrošināt treniņus un sacensības vairāk nekā desmit sporta veidu pārstāvjiem. 
Olimpiskais sporta centrs masu medijiem tika prezentēts vakar, bet svinīgo atklāšanu tas piedzīvos rītdien, kad šim notikumam par godu pulksten 18.30 tiks rīkota basketbola spēle Leģendas, zvaigznes, cerības. Minētajā mačā laukumā izies gan Gundars Vētra un Raimonds Miglinieks, gan zvaigznes Roberts Štelmahers, Armands Šķēle un Kaspars Cipruss, netrūks arī jauno talantu. Bet treneriem Jānim Zeltiņam un Armandam Krauliņam asistēs un par labu noskaņojumu rūpēsies Ufo un Ēriks Loks. Olimpiskā centra atklāšanas viesi būs arī pasaulē labāko slam dunk izpildītāju grupa Slam Nation. 
Taču basketbols nav vienīgais sporta veids, kura pārstāvji Olimpiskajā sporta centrā radīs sev mājvietu. Jau vakar sporta zālē, kuru ar starpsienu varēs sadalīt divos treniņu laukumos, spēlēm gatavojās Latvijas vīriešu volejbola izlase. Futbola laukuma sintētisko zālienu bradāja Latvijas kājbumbas jaunā paaudze, bet cīņas sporta zālē darbojās grieķu–romiešu cīņas pārstāvji. Olimpiskā sporta centra pirmajā stāvā bez sporta zāles un futbola laukuma atrodas arī vieglatlētikas manēža un vingrošanas zāle, kura vēl pilnībā nav pabeigta. Zāles vienā galā joprojām atrodas pusotra metra dziļa bedre, kura tuvākajā laikā tiks piepildīta ar parolona klučiem, tādējādi nodrošinot vingrotājiem mīkstāku piezemēšanos nekā ierastajos matračos. Centra pirmajā stāvā ir pieejama trenažieru zāle, kuru gan pārsvarā izmantos sportisti. Taču trenažieru zāles darbinieces solīja, ka prom neviens netiks dzīts un ikviens sportotājs būs gaidīts viesis. Olimpiskā sporta centra otrajā stāvā atvēlētas telpas cīņas sporta veidu pārstāvjiem, kuri, iznākot no tām, varēs pārlūkot sporta zālē notiekošo. Sportistu ģērbtuvēs ierīkota sauna, bet pie ieejas visu rīcībā būs kafejnīca.

Pagājušās 
nedēļas nogalē laiks bija 
saulains, taču, kā saka, saulīte bija 
“ar zobiņiem”, jo pūta auksts vējš un bija 
samērā vēss. Nu un šīs nedēļas pirmās die-
nas ir ne tikai aukstas (ap +10oC), bet arī 
lietainas – līst gandrīz bez pārtraukuma...
...bet dārzos viss zaļo un plaukst, jo 
lietus nāk par labu jaunajiem 
stādījumiem.
Anda Jansone, trešdien, 1. jūnijā