K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 396: 2005. g. 6. - 12. maijs

Bušs Latvijā...

Drošības pasākumi ASV prezidenta vizītes laikā 6. un 7.maijā
DELFI  05/06/05    ASV prezidenta Džordža Buša vizītes laikā 6. un 7. maijā ir noteikti transporta līdzekļu satiksmes un fizisku personu kustības ierobežojumi Rīgas centrā, viesnīcas “Radisson SAS Daugava" rajonā un Daugavas ūdens akvatorijā starp Vanšu un Akmens tiltiem, informēja Ministru kabineta preses sekretārs Aivis Freidenfelds. 
Rīgas centra ierobežojumu zona tiks slēgta piektdien, 6. maijā, pusnaktī un ierobežojumus atcels sestdien, 7. maijā, ap plkst.19.30. Savukārt ierobežojumu zona viesnīcas “Radisson SAS Daugava" rajonā un Daugavas ūdens akvatorija starp Vanšu un Akmens tiltiem ir slēgta no 6. maija plkst. 7.00 līdz 7. maija plkst. 21.00. 
Transporta līdzekļu un fizisko personu iekļūšana ierobežojumu zonās notiks caur speciāli izveidotiem pārbaudes punktiem. 
Fizisko personu pārbaudes punkti būs izvietoti: 
1. Rīgas centra ierobežojumu zonā Kr. Valdemāra ielas un Kronvalda bulvāra, Kalpaka bulvāra un Antonijas ielas (tikai iekļūšanai Preses centrā), Brīvības un Kalpaka bulvāru, Raiņa bulvāra un Kr. Barona ielas, Teātra un Vaļņu ielas, Šķūņu un Tirgoņu ielas un Herdera un Doma laukumu krustojumu rajonos; 
2. Viesnīcas "Radisson SAS Daugava" rajonā Kuģu un Staraja Rusas ielu krustojuma rajonā. 
Transporta līdzekļu pārbaudes punkti būs izvietoti: 
1. Rīgas centra ierobežojuma zonā Kr. Valdemāra ielas un Kronvalda bulvāra, Kalpaka bulvāra un Antonijas ielas (tikai iekļūšanai Preses centrā), Kr. Valdemāra un Kalpaka bulvāra un 11. novembra krastmalas un Poļu gātes krustojumu rajonos. 
2. Viesnīcas "Radisson SAS Daugava" rajonā Trijādības un Staraja Rusas ielu krustojuma rajonā. 
Lai iekļūtu ierobežojuma zonās, fiziskajām personām ir jāuzrāda personu apliecinoši dokumenti (pase, autovadītāja apliecība), bet transporta līdzekļu vadītājiem – arī drošības iestāžu izsniegtā caurlaide. 
Fiziskās personas ierobežojumu zonās varēs brīvi pārvietoties un doties savās dienas gaitās. Tomēr jārēķinās, ka dažkārt viņu kustību konkrētā maršrutā uz neilgu laiku var ierobežot drošības dienesta pārstāvji. 
Laukā no ierobežojumu zonām varēs izkļūt ikviens, arī šai teritorijai "nepiederošs" rīdzinieks, kas pirms zonu slēgšanas atradīsies šajās zonās. Tāpēc, pirms došanās piektdienas vakarā uz kultūras vai izklaides pasākumiem, līdzi ir jāpaņem personu apliecinošs dokuments, jo jārēķinās, ka drošības iestāžu pārstāvji var lūgt to uzrādīt. 

Drošības dienests liek novākt plakātu ar miera zīmi no ‘Noass’ jumta
DELFI  05/06/05    Saeimas un Valsts prezidenta Drošības dienests piektdienas rītā licis novākt iepriekš saskaņoto akcijas “Es par mieru” aktīvistu izvietoto plakātu ar miera simboli no peldošā mākslas centra “Noass”’ jumta pie viesnīcas “Radisson SAS”, kur apmetīsies ASV prezidenta Džordža Buša delegācija. 
Ja plakāts netiktu aizvākts, drošībnieki solīja aizvilkt prom visu kuģi, portālam “Delfi” stāstīja “Noass” īpašnieks Dzintars Zilgalvis. Plakāts tika noņemts, jo “pret valsts teroru mēs esam bezspēcīgi”, viņš sacīja. 
Savukārt no pieciem reklāmas stendiem ar miera simboliku uz lidostas šosejas vakar ļāva uzlikt divus, bet uz pārējiem, maldinot zemes īpašnieku, Rīgas dome izvietoja Bušu slavinošus plakātus, portālu “Delfi” informēja akcijas “es par mieru” aktīvistu grupas pārstāve Egle Klekere. 
“Visām reklāmām bija visi nepieciešamie Rīgas domes, īpašnieku, pašvaldības un valodas komisijas saskaņojumi. neviena reklāma nebija aizvainojošs raksturs, tikai miera aplis,” uzsver viens no akcijas rīkotājiem Ēriks Stendzenieks. 
“Buša vizīti Latvijā mēs uztveram kā lielisku klaunu izrādi, un šīs visai nedemokratiskās metodes (par godu “galvenā demokrātijas cinitāja” sagaidīšanai!) pilnībā iekļaujas izrādes sižetā. Mēs izsakām pateicību ierēdņiem un drošības dienestiem par tiešām atraktīvo rosīšanos un novērtējam viņu humora izjūtu un atbildības sajutu, kas liek pārkāpt Satversmi un saprāta robežas,” norāda Stendznieks. 
Ceturtdien tika uzstādīti pie pašas lidostas šosejas malās novietotas četrus reiz desmit metrus lielas vides reklāmas ar miera simboliku un vārdiem “Imagine, George!”. Piektdien Lidostas ceļa malā ar zemes īpašnieka atbalstu tiks izklāts vēl viens plakāts. 
“Ņemot vērā, ka Rīgas centrā cilvēki nedrīkstēs uzturēties un paust savu viedokli, atsaucība pret plakātiem, ko, pametot pilsētu, ielikt no kafejnīcu, iestāžu un dzīvokļu skatlogos ievietotiem plakātiem ir milzīga. Visā Vecrīgā tiek izlikti plakāti, tādējādi uz ASV prezidentu raudzīsies viņa māte Barbara, kas, norādot uz Abu Ghraibas cietumā spīdzinātu gūstekni, saka “Bet Džordž! Es tevi tā neaudzināju!”. 
Šie plakāti vēl ir pieejami bez maksas Vecrīgas kafejnīcās. Rīgas centra kafejnīcās ikviens var paņemt BadDog pastkartes ar ironisku Buša vizītes simboliku, kā arī tādas pat uzlīmes. 
Mežaparkā un Grīziņkalnā notiek protesta akcijas pret ASV prezidenta vizīti Latvijā
DELFI  05/07/05    Mežaparkā un Grīziņkalnā, samērā attālu no Rīgas centra, notiek protesta akcijas, kas vērstas pret ASV prezidenta Džordža Buša vizīti Rīgā. 
Kā ziņo LTV, piketu norises vietas tika saskaņotas tikai dažas dienas pirms ASV prezidenta vizītes Latvijā. 
Mežaparkā akcijā, kas noris pie zooloģiskā dārza pulcējušies VAK, Sociāldemokrātu un PCTVL jaunieši. Iecerēto pāris simtu protestantu vietā Mežaparkā pulcējušies vien daži desmiti cilvēku. 
Savukārt Grīziņkalnā nacionāboļševika Aijo Benesa vadībā pulcējusies neliela protestantu grupa. Sanākušajiem rokās plīvoja sarkanie karogi. Protesta akcijas laikā Aijo Beness izkliedzis tekstus angļu un krievu valodā, izvirzot prasību, dot iespēju tikties ar ASV un Latvijas valstu vadītājiem. Piketa dalībnieki devušies pa Pērnavas ielu virzienā uz centru, apgalvojot, ka mēģināšot aiziet cik tālu vien iespējams. Gājienam sekoja drošības dienesti. 
Dodoties tālāk pa Brīvības ielu un sasniedzot Elizabetes ielu, protestanti sastapās ar policijas pretspēku. Augstākais piecas minūtes norisinājās policijas un protestantu sadursme, kuras laikā nacionālboļševiki pamanījās iemest pūlī divas dūmu sveces. 
Kā ziņo LTV, neviens netika savainots, tomēr nacionālboļševiki centušies pievērst sev uzmanību, uzvedoties visai ekscentriski. 
Policija sasēdinājusi protestantus divos policijas mikroautobusos un nogādājusi tuvākajā policijas iecirknī.

Rīgā ieradies ASV prezidents Džordžs Bušs 
LETA  05/06/05    Rīgas lidostā šovakar nosēdās ASV prezidenta Džordža Buša lidmašīna "Air Force One". 
Lidmašīnai piezemējoties, pie trapa devās Latvijas valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, ASV vēstniece Ketrīna Toda Beilija un Ārlietu ministrijas Valsts protkola vadītājs Jānis Dripe. Visi devās iekšā lidmašīnā, pēc brīža ASV vēstniece un Jānis Dripe pameta lidaparātu, atstājot mūsu valsts prezidenti lidmašīnā. Pēc neilga mirkļa no lidmašīnas izkāpa Vaira Vīķe-Freiberga un Džordžs Bušs ar kundzi Loru. 
ASV prezidents, kāpjot lejā pa trapu, sveica sagaidītājus. Tūliņ pēc tam viņš devās uz savu limuzīnu un pameta lidostu "Rīga", lai dotos uz viesnīcu "Radisson SAS Daugava". 
Džordžu Bušu lidostā "Rīga" bija ieradušās sagaidīt vairākas augstas amatpersonas - Ministru prezidents Aigars Kalvītis, Latvijas vēstnieks ASV Māris Riekstiņš ar kundzi, ārlietu ministrs Artis Pabriks u.c. 
Piektdienas vakarā Bušam Latvijā nekādi oficiāli pasākumi nav plānoti, viņa vizīte sāksies sestdien. 
Pēc Valsts prezidentes preses dienesta sniegtās informācijas, sestdien plkst.10 laukumā pie Rīgas pils notiks ASV prezidenta un pirmās lēdijas Loras Bušas svinīgā sagaidīšanas ceremonija. Plkst.10.15 Rīgas pils Ģerboņu zālē Bušam tiks pasniegts pirmās šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. 
Plkst.10.30 paredzēta īsa ASV prezidenta un Latvijas prezidentes saruna, bet plkst.11.35 Bušs dosies nolikt ziedus pie Brīvības pieminekļa. 
ASV prezidents Rīgā tiksies arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kas plkst.12.05 būs pulcējušies Latviešu biedrības namā uz apaļā galda diskusiju. Tai sekos triju Baltijas valstu prezidentu - Latvijas prezidentes Vīķes-Freibergas, Lietuvas valsts vadītāja Valda Adamkus un Igaunijas prezidenta Arnolda Rītela - pusdienas kopā ar Bušu. Plkst.14.25 paredzēta visu četru prezidentu preses konference, bet plkst.15.20 viņiem plānota oficiāla tikšanās Rīgas pilī. 
Plkst.17.10 Bušs teiks uzrunu Mazajā ģildē. Uz tās noklausīšanos ASV vēstniecība uzaicinājusi 250 personas, informēja vēstniecībā. Uzrunu tiešraidē translēs arī Latvijas un starptautiskās telesabiedrības. 
Pēc vizītes Latvijā ASV prezidents sestdienas vakarā dosies uz Nīderlandi. 

Ārvalstu žurnālistiem niecīga interese par Latvijas ekonomiku un tūrisma iespējām
LETA 05/06/05    Ekonomikas ministrijas šodien organizēto informatīvo tikšanos ar ārvalstu žurnālistiem, kas ieradušies Latvijā sakarā ar ASV prezidenta Džordža Buša vizīti, apmeklēja niecīgs skaits interesentu.
Ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa (JL), Latvijas Investīciju un attīstības (LIAA) direktora Andra Ozola un Tūrisma attīstības valsts aģentūras direktora Ulda Vītoliņa prezentāciju par Latvijas ekonomiku un tūrisma iespējām noklausījās mazāk nekā desmit ārvalstu žurnālistu. 
Buša vizītes atspoguļošanai šodien bija akreditējušies apmēram 300 ārvalstu mediju pārstāvju. 
Kariņš klātesošos iepazīstināja ar Latvijas ekonomisko izaugsmi pēdējo 15 gadu laikā, uzsverot pērnā gada straujo iekšzemes kopprodukta kāpumu, kas Latviju izceļ pārējo Eiropas Savienības valstu vidū. 
Savukārt Andris Ozols klātesošos iepazīstināja ar Latvijas investīciju vides priekšrocībām, īpaši uzsverot Latvijas ģeogrāfiskās priekšrocības pārējo Baltijas valstu vidū, kā arī loģistikas perspektīvas ar ārvalstu tirgiem. 
Savā prezentācijā LIAA direktors klātesošos iepazīstināja ar veiksmīgākajiem ārvalstu investīciju projektiem, kas Latvijā realizēti pagājušajā gadā. 
Ārvalstu žurnālistiem galvenā interese bija par tūrisma attīstības iespējām, ceļotāju vīzu problēmām ar Krieviju, kā arī par to, vai Latvijai izdosies saglabāt straujo iekšzemes kopprodukta attīstību.
Bušs aicina ievērot minoritāšu tiesības 
LETA  05/07/05     Paturot Latvijas idenitāti un valodu, jāpasniedz roka visiem, kas būs saistīti ar Latvijas nākotni, šodien uzrunā Mazajā ģildē Rīgā 250 lūgtiem sabiedrības pārstāvjiem sacīja ASV prezidents Džordžs Bušs, aicinot tiekties ievērot minoritāšu tiesības.
Viņš norādīja, ka Latvijai ir izaicinājums, ko rada etniskā dažādība, un tas jāpieņem miermīlīgā veidā.
Vienlaikus Bušs uzskata, ka arī minoritātēm ir jāuzņemas atbildība būt par pilsoņiem, kas rūpējas par savas valsts labumu.
Kā sacīja ASV prezidents, demokrātijas solījums sākas ar nacionālo lepnumu - vēlēšanām, bet ar to tā nebeidzas. Demokrātiju piepilda arī minoritāšu tiesības, taisna tiesa un integrēta sabiedrība, kas ietver visus.
Valsts, kas uzsver vecus pāridarījumus, nevar tikt uz priekšu un var iekrist atpakaļ tirānijā, uzsvēra Bušs.
Arī ASV nobriedusi demokrātija veidojās lēni un vardarbīgi, rasu segregācija gandrīz sagrāva Ameriku, atgādināja Bušs. Vienīgais veids, kā pacelties pāri tam, bija noraidīt rasu segregāciju un izturēties ar toleranci, uzrunā norādīja ASV prezidents.
Buša runa tika tulkota latviešu, igauņu, lietuviešu un krievu valodā.
Starp 250 ASV vēstniecības Latvijā uzaicinātajiem viesiem bija Saeimas deputāti, ministri, Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas, bijušais Latvijas prezidents Guntis Ulmanis, bijušie Ministru prezidenti Ivars Godmanis (LC), Māris Gailis (LC), Guntars Krasts, Valdis Birkavs, Latvijas diplomāti, ārvalstu vēstnieki, Valsts kancelejas vadītāja Gunta Veismane, Rīgas mērs Aivars Aksenoks.
Aicināto viesu vidū bija arī akadēmiķis Jānis Stradiņš, Latvijas Institūta direktors Ojārs Kalniņš, vēsturnieki Aivars Stranga un Antonijs Zunda, Valsts kontroliere Ingūna Sudraba, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja vadītājs Aleksejs Loskutovs, Drošības policijas priekšnieks Jānis Reiniks, "Parex banka" prezidents Valērijs Kargins, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji - aģentūras LETA valdes priekšsēdētājs Mārtiņš Barkāns, laikraksta "Diena" galvenā redaktore Sarmīte Ēlerte, komentētāji Pauls Raudseps un Aivars Ozoliņš, Latvijas Ārpolitikas institūta vadītājs Atis Lejiņš, Sabiedrības integrācijas fonda padomes priekšsēdētājs Valsts prezidentes padomnieks uzņēmējs Sols Bukingolts, politoloģe Žanete Ozoliņa, Latvijas Universitātes rektors Ivars Lācis, Irākā bojā gājušā Latvijas sapiera virsleitnanta Olafa Baumaņa atraitne Vita un citi. 

Bušs sola atkārtoti aicināt Krieviju mainīt politiku pret Baltijas valstīm 
LETA  05/07/05     ASV prezidents Džordžs Bušs, šodien Rīgas pilī tiekoties ar Latvijas augstākajām amatpersonām, solījis vizītes laikā Maskavā atkārtoti mudināt Krieviju mainīt savu politiku attiecībā uz Baltijas valstīm, tai skaitā arī vēstures interpretācijas jautājumos, aģentūrai LETA pastāstīja Ministru prezidents Aigars Kalvītis.
Bušs atgādinājis, ka iepriekš viņš šādu aicinājumu izteicis Slovākijā, tiekoties ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu.
ASV prezidents augstu novērtējis demokrātijas sasniegumus Latvijā un paudis savas valsts gatavību sadarboties ar Latviju, lai veicinātu demokratizācijas procesus vairākās citās valstīs.
Kalvītis sarunā ar Bušu uzmanību vairāk vērsis uz praktiskām lietām, piemēram, runājis par iespējām veicināt Latvijas jauniešu un zinātnieku izglītošanu ASV. Latvija vēlētos atbalsta programmu, lai segtu jauniešu un zinātnieku studiju maksu ASV.
Tāpat ar Bušu pārrunāta Latvijas un ASV ekonomiskā sadarbība. Premjers ir pārliecināts, ka Buša vizīte Rīgā varētu veicināt ASV uzņēmēju interesi par Latviju. 

Bušs pateicas Latvijai par dalību starptautiskajā misijā Irākā
LETA  05/08/05    ASV prezidents Džordžs Bušs amerikāņu tautas vārdā šodien pateicās Latvijai par dalību starptautiskajā misijā Irākā. "Šodien man ir tas gods jums nodot amerikāņu tautas pateicību," Mazajā ģildē uzrunājot 250 lūgtos sabiedrības pārstāvjus, sacīja Džordžs Bušs.Viņam nešķiet pārsteidzoši, ka Baltijas valstis ir spēcīgas Afganistānas un Irākas sabiedrotās. "Jūs pavisam nesen izjutāt tirāniju, jūs aizskar citu apspiešana. ASV karavīri ir pagodināti cīnīties kopā ar baltiešiem," norādīja ASV prezidents. 
Runājot par demokrātijas nozīmi pasaulē, Bušs uzsvēra, ka arī Tuvajos Austrumos demokrātija spēj izlīdzināt rasu un reliģiskās atšķirības. "Demokrātija ir vienīgais spēks, kas to spēj veikt," akcentēja ASV vadītājs. Viņš atgādināja, ka Irākas jaunajā valdībā ietilpst visu šīs valsts etnisko un reliģisko grupu pārstāvji, kuri visi uzticas brīvībai un likuma varai, savukārt Irākas jaunais prezidents [Džalals Talabani] ir minoritātes [kurdu] grupas pārstāvis. 
Džordžs Bušs minēja pieaugošo reformu nozīmi Tuvo Austrumu reģionā. "Pieredzējušo demokrātiju pienākums ir palīdzēt jaunajām demokrātijām šai reģionā. Viņiem vajadzīga mūsu palīdzība, jo brīvībai šajā reģionā ir nāvīgi ienaidnieki - ļaudis, kas priecājas par slepkavošanu, kas musina uz pašnāvību, kas alkst pēc absolūtas varas," klāstīja ASV prezidents. "Palīdzot demokrātiskajām pārmaiņām, mēs izolēsim naida un terora spēkus un uzvarēsim tos pirms vardarbības izplatīšanās". 
Viņš augstu novērtēja Baltijas valstu kā starptautiskās pretterorisma koalīcijas dalībvalstu ieguldījumu. ASV vadītājs piebilda, ka Lietuva ir gatava palīdzēt Afganistānas atjaunošanā un tās bruņotie spēki atrodas Irākā. Igaunijas un Latvijas karavīri arī ir iesaistījušies misijās Irākā un Afganistānā. 
Šie centieni ir nesuši arī savus upurus, piebilda Bušs, pieminot Irākā bojā gājušo Latvijas karavīru Olafu Baumani, kura atraitne atradās starp viesiemMazajā ģildē. 

Rīgas centrs - neierasti kluss un tukšs
DELFI  05/07/05    Džordža Buša vizītes laikā pilsētas centrs apjozts ar nožogojumu un parasti dzīvās pilsētas ielas ir gandrīz tukšas. 
Slēgtajā pilsētas centra zonā redzami tikai daži gājēji, turklāt izkļūt no slēgtās zonas vai tikai speciālajos kontrolpunktos. 
Kā novēroja “Delfi”, Buša eskortu pie Latviešu Biedrības nama aiz žogiem sagaidīja vairāki interesenti, kurus no blakus māju jumtiem vēroja drošības dienestu darbinieki. Arī visu nožogotu teritoriju apsargā vairāki simti Valsts un Pašvaldības policijas darbinieki, kas sastājušies pie žoga aptuveni ik pēc desmit metriem. 

Secinājumi un vērtējumi
Latvijas Avīze  05/09/05    Aigars Kalvītis, Ministru prezidents: "ASV prezidenta vizīte Latvijai ir radījusi jaunu, daudz augstāku sadarbības līmeni abu valstu turpmākajās attiecībās. Buša vizīte ir aizsākusi un devusi valdībai vairākus projektus, pie kuriem turpmāk strādāt. Piemēram, izglītības jautājumi un iespējas palielināt studējošo skaitu ASV. Tāpat vizītes kontekstā ieguvums būs arī Latvijas biznesa videi, jo sadarbībā ar ASV tiks meklētas iespējas Latvijas biznesa vides popularizēšanai Amerikā. Ar ASV atbildīgajām institūcijām tiks risinātas sarunas par lielas ASV biznesmeņu konferences sarīkošanas iespējām Latvijā šā gada rudenī."
Artis Pabriks, ārlietu ministrs: "ASV prezidents Džordžs Bušs Rīgā savā uzrunā skaidri uzsvēra, ka Latvijas pieredze, īstenojot minoritāšu tiesību aizsardzību, kalpo kā paraugs citām valstīm. Skaids, ka amerikāņiem nav šaubu, ka veids, kā Latvija ievēro minoritāšu tiesības, ir piemērs citiem. Zīmīga ir Buša norāde, ka mazākumam ir ne tikai tiesības, bet arī pienākumi." Normans Penke, Ārlietu ministrijas valsts sekretārs: "ASV apliecināja savu interesi par Baltijas valstu attīstību un izpratni par vēsturi." Andrejs Pildegovičs, prezidentes padomnieks ārlietu jautājumos: "Četru mēnešu darba iznākums, un mūsu cerības piepildījušās." 

Vīķe-Freiberga Krievijā…

Krievija neparakstīs robežlīgumu ar Latviju, kamēr nav atsaukta deklarācija 
LETA  05/07/05    Krievija nevar parakstīt robežlīgumu ar Latviju, kamēr netiks atsaukta Latvijas vienpusējā paskaidrojošā deklarācija, kurā, pēc Krievijas domām, tai izvirzītas teritoriālas prasības, teikts Krievijas Ārlietu ministrijas publicētajā paziņojumā.
"Attiecībā uz Latviju ir radušies nopietni sarežģījumi saistībā ar šīs valsts valdības pieņemto tā saukto "paskaidrojošo deklarāciju", kurā pēc būtības Krievijai izvirzītas teritoriālas prasības," teikts paziņojumā.
"Šādos apstākļos, kamēr šī deklarācija nebūs atsaukta, Krievija, protams, nevar parakstīt robežlīgumu," norāda Krievijas ārlietu resors.
Vienlaikus Krievijas Ārlietu ministrija paziņo, ka ir gatava parakstīt robežlīgumu ar Igauniju 18.maijā, kad Maskavā ieradīsies Igaunijas ārlietu ministrs Urmass Paets. 

Latvijas prezidentei nodos vēstures grāmatu
Diena  05/09/05     Krievijas Valsts domes starptautisko lietu komitejas priekšsēdētāja vietniece
Natālija Naročņicka iecerējusi Latvijas prezidentei Vairai Vīķei‑Freibergai uzdāvināt grāmatu "Par ko un ar ko mēs karojām". Krievijas parlamenta apakšpalātas deputāte pavēstīja, ka "grāmatā izklāstīts no Latvijas prezidentes priekšstatiem atšķirīgs viedoklis par Otrā pasaules kara rezultātu un par periodu, kad Baltijas valstis atradās Padomju savienības sastāvā". Deputāte apgalvoja, ka grāmatā sniegti fakti, uz kuriem "dažiem šodienas Latvijas politiķiem ir grūti rast atbildes".

Aicina valsts vadītājus norādīt Krievijai uz atkāpšanos no demokrātijas
LETA  05/09/05    Gandrīz 70 bijušie un esošie Eiropas Parlamenta deputāti, ASV kongresmeņi, nevalstisko organizāciju un inteliģences pārstāvji no visas pasaules atklātā vēstulē valstu līderiem, kuri 9.maijā piedalīsies Maskavā paredzētajos Otrā pasaules kara 60.gadadienas piemiņas pasākumos, aicina sarunās ar Krievijas vadītājiem paust bažas par valsts atkāpšanos no brīvības un demokrātijas idejām.
"Kā pilsoņi, kas tic demokrātijas principiem, mēs esam dziļi nobažījušies par pasaules līderu un valstsvīru gaidāmo tikšanos 9.maijā Maskavā, lai piedalītos Krievijas valdības rīkotajos piemiņas pasākumos par godu 60.gadadienai kopš fašisma sakāves Eiropā," teikts vēstulē.
Pēc tās autoru domām, pati gadadiena neapšaubāmi ir respektējams gadījums, kad svinēt vienu no lielākajām cilvēces uzvarām pār tirāniju. "Tomēr mēs uzskatām, ka vieta un šī pasākuma rīkošana pilnīgi neatbilst fundamentālajiem principiem, kuru dēļ tika gūta vēsturiskā uzvara Otrajā pasaules karā," uzvērts vēstulē. Vēstuli parakstījis bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels, bijušais Lietuvas Seima priekšsēdētājs Vītauts Landsberģis, cilvēktiesību aktīviste, Nobela prēmijas laureāta akadēmiķa Andreja Saharova atraitne Jeļena Bonnere, ASV kongresmeņu Toms Lantoss un Denijs Deiviss, bijušais Igaunijas premjers Marts Lārs, bijušais Igaunijas ārlietu ministrs Tomass Hendriks Ilvess, bijušais Vācijas ekonomikas ministrs Otto Lambsdorfs, bijušais ASV valsts sekretāra vietnieks Ronalds Asmuss, bijušā ASV prezidenta Ronalda Reigana padomnieks nacionālos drošības jautājumos Ričards Alens. No Latvijas vēstuli parakstījuši Eiropas Parlamenta deputāti Insese Vaidere, Aldis Kušķis, Ģirts Valdis Kristovskis, Pasaules brīvo latviešu apvienības prezidents Jānis Kukainis, Baltijas‑Amerikas brīvības līgas direktors Valdis Pavlovskis.  

Prezidente: Latvija neprasa Krievijai atvainoties par Baltijas valstu okupāciju
LETA  05/09/05    Latvijai nav vajadzīga atvainošanās no Krievijas par Baltijas valstu okupāciju, pietiktu ar Staļina laikā pastrādāto noziegumu atzīšanu, intervijā britu raidkorporācijai BBC šodien paziņoja Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
"Mēs neprasām no Krievijas mums atvainoties. Mēs prasām, lai viņi atzītu tos noziegumus, kas tika pastrādāti Staļina laikā," sacīja Latvijas prezidente. 
Latvija "atzinīgi novērtē PSRS Augstākās padomes žestu", pirms 16 gadiem nosodot Molotova-Ribentropa paktu, tomēr Krievijas Ārlietu ministrijas pēdējā laikā izplatītie paziņojumi liek Baltijas valstīm no jauna atgriezties pie šī jautājuma, norādīja Vīķe-Freiberga. 
Latvijas prezidente sacīja, ka nenožēlo lēmumu 9.maijā ierasties Maskavā uz Uzvaras dienas svinībām, atšķirībā no Lietuvas un Igaunijas prezidentiem, kas nolēma uz Maskavu nebraukt. 
"Man ir iekšēja pārliecība, ka tas bija pareizs lēmums. Šāda sajūta man radās pirms neilga laika. Un, atbraucot uz šejieni, es sapratu, ka man bija taisnība. Intuīcija mani nepievīla, un lēmums braukt uz šejieni bija pareizs," pavēstīja Vīķe-Freiberga. 
Latvijas prezidente pauda apmierinātību ar to, ka Krievijas prezidents Vladimirs Putins nevienā no savām pirmdien teiktajām runām neizteica paziņojumus, kas varētu aizskart Baltijas valstis. 
Vīķe-Freiberga arī norādīja, ka Latvija kaunas par tiem saviem pilsoņiem, kas piedalījās holokaustā, tomēr neuzskata par noziedzniekiem visus tos latviešus, kas dienēja SS vienībās. 
"Sarkanajā armijā tika iesaukti un nosūtīti mirt frontē vairāk nekā 60 000 cilvēku, un vēl vairāk cilvēku tika mobilizēti "Waffen-SS". Viņi bieži vien bija spiesti karot viens pret otru. Tāpēc, ja ir kāda valsts, kas karā ir cietusi no abām pusēm, tad tā ir mūsu valsts," sacīja Vīķe-Freiberga. 
Komentējot Putina izteikumus par "kolaboracionisma kaunu" Baltijas republikās, Latvijas prezidente norādīja, ka ar tādiem pašiem panākumiem kolaboracionismā ar totalitāro režīmu var apsūdzēt visus Krievijas un bijušās PSRS pilsoņus. 
Latvijas prezidente arī pauda cerību, ka tuvākajās dienās tomēr tiks parakstīts Latvijas un Krievijas robežlīgums. 

Putins Vīķei-Freibergai izsaka nožēlu par nespēju vienoties robežlīguma jautājumā 
LETA  05/09/05     Krievijas prezidents Vladimirs Putins šodien Latvijas valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai tikšanā laikā Maskavā izteica nožēlu par to, ka nav izdevies panākt vienošanos par Krievijas un Latvijas robežlīguma parakstīšanu, jo Latvija pēdējā mirklī nolēmusi pievienot tam vienpusēju skaidrojošo deklarāciju.
Kā šodien preses konferencē Latvijas vēstniecībā Maskavā sacīja prezidente, viņa paudusi viedokli, ka abu valstu robežlīguma parakstīšana ir tikai tehnisks jautājums. "Man liekas pozitīvi, ka mēs šajā jautājumā apliecinājām labo gribu," teica Vīķe-Freiberga.
Sarunā ar Putinu Latvijas prezidente norādīja, ka parakstīšanai ir sagatavoti daudzi līgumi un būtu nepieciešams abu pušu izpildvarām nonākt pie šo konkrēto sadarbības soļu īstenošanas.
Latvijai un Krievijai jāstrādā pie tālāka dialoga veidošanas, neformālās sarunas laikā atzinuši prezidenti.
Putins, tiekoties ar Vīķi-Freibergu, arī izteicis pateicību Latvijas valsts vadītājai par to, ka viņa, atbraucot uz Maskavu, izrādīja godu Krievijas tautai un Otrā pasaules kara veterāniem. Savukārt Vīķe-Freiberga kaimiņvalsts vadītājam izteikusi līdzjūtību par krievu tautas zaudējumiem Otrajā pasaules karā.
Stāstot par sajūtām, kādas prezidentei radās, apmeklējot militāro parādi Maskavā, viņa žurnālistiem sacīja, ka radušās sirreālas izjūtas. Kā skaidroja Vīķe-Freiberga, parādē tika lietoti karogi ar Ļeņina attēliem, kas atgādināja padomju laikus. Tomēr viņa atzina, ka patlaban "tā ir pavisam cita pasaule, un mēs šeit sēžam nevis ar veciem komunistu dižvīriem, bet ar līderiem no dažādām valstīm un kontinentiem".
Tāpat Valsts prezidentei visai sirreāla likusies iespēja "tieši pie Kremļa mūriem" dažādiem masu medijiem izklāstīt savu izpratni par Latvijas vēsturi.
Vīķe-Freiberga informēja, ka savas vizītes laikā Maskavā viņa tikās arī ar Krievijas līdera dzīvesbiedri Ludmilu Putinu, kā arī aprunājās ar ASV prezidentu Džordžu Bušu, Francijas prezidentu Žaku Širaku, Ķīnas prezidentu Hu Dziņtao, Kazahstānas līderi Nursultanu Nazarbajevu, Eiropas Komisijas prezidentu Žozē Manuelu Borrozu, Ungārijas prezidentu Ferencu Madlu, Spānijas premjerministru Hosē Luisu Rodrigesu Sapatero, Itālijas premjerministri Silvio Berluskoni, Čehijas prezidentu Vāclavu Klausu, ANO ģenerālsekretāru Kofi Annanu un citiem pasaules līderiem, kas bija ieradušies uz šiem pasākumiem.
Prezidente piebilda, ka parādes laikā Maskavā viņa runājusi arī ar daudziem Otrā pasaules kara veterāniem. Piemēram, kāds veterāns sarunā ar Latvijas prezidenti atzinis, ka viņš esot no Latvijas, viņš mīlot latviešus un Latviju, bet Latvijā viņu uzskatot par okupantu.
Savukārt Vīķe-Freiberga veterānam atbildējusi, ka "tas nav vērsts pret viņu kā kareivi, bet pret valsti, kuras pusē viņš cīnījās". Viņa atzīmējusi, ka tā bija totalitārā valsts un - "visbēdīgākais ir tas, ka tā ieņēma un iznīcināja manu valsti".
Uzturoties Maskavā, prezidente sniedza intervijas vairākiem Krievijas medijiem, kā arī ārzemju žurnālistiem no "BBC", Igaunijas televīzijas, "SKY News TV", "Reuters", "AFP", "Associated press", "Newsweek" un citiem.
Vīķe-Freiberga starptautiskajiem medijiem skaidrojusi Latvijas vēsturisko situāciju pēc Otrā pasaules kara, runājot par Latvijas-Krievijas attiecībām un to nākotni, kā arī par ASV prezidenta neseno vizīti Latvijā un Latvijas un ASV tālākajām ciešajām attiecībām. 

Par Baltiju runā aiz slēgtām durvīm
Agnese Margēviča, NRA  05/10/05    Džordžs Bušs, kā solīja Rīgā, sarunās ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu skāris Baltijas tēmu, tomēr konteksts nav zināms, jo sarunas notika aiz slēgtām durvīm. Ārēji šī tikšanās V. Putina Piemaskavas vasarnīcā izskatījās pēc sabiedrisko attiecību pasākumiem, lai labotu pēdējā laika aso viedokļu apmaiņu Baltijas okupācijas jautājumā.
Tikai diennakti pēc latviešu prātus saviļņojušās runas Rīgā, kad ASV prezidents atzina Baltijas valstu traģisko likteni, Otrā pasaules kara beigās piedzīvojot okupāciju, nevis atbrīvošanu, 9. maija svinībās Maskavā Džordžs Bušs šos vēsturiskos notikumus vairs nepieminēja. Armijas militāro parādi par godu Otrā pasaules kara 60. gadadienai Dž. Bušs noraudzījās, sēžot goda vietā blakus namatēvam V. Putinam. 
ASV prezidenta administrācijas cilvēki Rietumu medijiem gan norādījuši, ka divpusējās sarunās ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu, kas notika aiz slēgtām durvīm, pieminēts arī Molotova-Ribentropa pakts, tomēr publiski izteikumi par šo baltiešiem svarīgo tēmu, kā arī par demokrātijas problēmām Krievijā abu līderu tikšanās laikā Maskavā neizskanēja. 
Centrāleiropas un Austrumeiropas sāpīgo vēstures notikumu atzīšanu, kas tā saērcināja Krieviju, Dž. Bušs tādējādi bija nolēmis paust neitrālā teritorijā – viesojoties Latvijā. Kā secina amerikāņu laikraksts The Washington Post, ASV prezidents nav vēlējies sabojāt V. Putina "lielo brīdi", kad valstu līderi no visas pasaules ierodas Sarkanajā laukumā svinēt 60. gadadienu kopš nacistiskās Vācijas sakāves. 
Dž. Bušs jau Rīgā esot atzinis, ka "savu kolēģi [Putinu] nevēlas vienmēr iedzīt stūrī", vakar Maskavā sarunā ar žurnālistiem atzina Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Tādēļ nekāda publiska konfrontējošu viedokļu izteikšana nemaz nav bijusi gaidāma. Kā uzsvēra prezidente, ASV līderis jau skaidri paudis viedokli, kas saskan ar baltiešu izpratni par vēsturiskajiem notikumiem. V. Putins īsajā sarunā, kas viņam bijusi ar V. Vīķi-Freibergu, atzinis, ka Dž. Bušs Latvijas prezidenti nodēvējis par savu draugu. 
ASV un Krievijas līderiem tiekoties Maskavā, uzsvars esot likts uz jautājumiem, kuros abi spēj panākt saskaņu, bet, tā kā sarunas notika aiz slēgtām durvīm, ir dažādi minējumi, vai un kādā kontekstā abi prezidenti skāruši Baltijas jautājumu, kurā viedokļi diametrāli atšķiras. "Tā vietā, lai kavētos pie vēsturiska disputa par padomju okupāciju pēc kara Baltijas valstīs, abi līderi pārrunāja dažādus starptautiskus jautājumus," apgalvo ziņu aģentūra AFP. Austrālijas universitātes Krievijas politikas analītiķis Kirils Nuržanovs telesabiedrībai ABC vakar pauda viedokli, ka Dž. Bušs par Krieviju kaitinošo Baltijas okupācijas tēmu pēdējā nedēļā lielā mērā runājis, lai panāktu V. Putina piekrišanu citos jautājumos. 
Prezidente vakar dalījās informācijā, ka Dž. Bušs un V. Putins Baltijas tēmu pārrunājuši 8. maijā pie vakariņu galda. Par to, atsaucoties uz S. Hedliju, ziņo arī The Washington Post. Abiem prezidentiem bijusi tieša saruna par Krievijas saspīlētajām attiecībām ar Baltijas valstīm un Krievijas iekšējām problēmām, bet, kā norādījis S. Hedlijs, Dž. Buša pieeja šīm tēmām bijusi "nedaudz izskaidrojoša, lai gūtu pārliecību, ka prezidents Putins saprot vēstījumu", ziņo aģentūra Associated Press. Lielākoties ASV prezidents uzsvēris jomas, kurās viņš un V. Putins ir vienisprātis. 
Pēc konfrontējošu viedokļu izteikšanas, ko lielākoties izraisīja tieši Dž. Buša Baltijai labvēlīgā nostāja, ASV un Krievijas prezidenti īpaši uzsvērti izrādīja savas draudzīgās attiecības, apmainoties jokiem, uzrunājot viens otru ar "tu" un divatā izbraucot ar V. Putinam piederošu antīku automobili. Kā raksta amerikāņu laikraksts The New York Times, šī tikšanās izskatījusies vairāk kā publisko attiecību kampaņa pēc neveiklās preses konferences Bratislavā, kad abi prezidenti apmainījās konfrontējošiem viedokļiem par demokrātijas izpratni. Ziņu aģentūra Associated Press pat vēsta, ka Dž. Bušs privātas sarunas laikā V. Putinam izteicis komplimentu par Krievijas līdera neseno runu, kurā viņš PSRS sabrukumu nodēvēja par 20. gadsimta lielāko ģeopolitisko katastrofu. ASV prezidenta padomnieks nacionālās drošības jautājumos Stīvens Hedlijs žurnālistiem paudis, ka V. Putins ar to noteikti domājis "humanitāras problēmas, ko izraisīja PSRS sabrukums", tomēr vēlāk šī Baltā nama amatpersona steigusi precizēt iepriekš pausto".

Pēc Latvijas žurnālistu aizturēšanas Krievijai iesniegs notu 
Edgars Galzons,  Diena  05/10/05    Nepilnu nedēļu pēc tam, kad Pleskavas varas iestādes aizturēja divus Dienas žurnālistus, līdzīgs incidents pirmdien noticis arī ar Latvijas televīzijas filmēšanas grupu Pitalovā (Abrenē). Par spīti Krievijas Ārlietu ministrijas (ĀM) izdotajai akreditācijai, vietējā milicija televīzijas darbiniekus aizturējusi un pavēlējusi izdzēst uzfilmēto materiālu. Latvijas ĀM tuvākajā laikā gatavojas iesniegt notu Krievijai. "Mēs nevarētu varbūt vēl runāt par likumsakarību, bet šāda nepatīkama tendence diemžēl iezīmējas," saka ĀM preses sekretārs Atis Lots. "Grūti iedomāties, ka līdzīga attieksme varētu būt pret Krievijas žurnālistiem šeit."
Panorāmas pārstāvji Ivo Kiršblats, Māris Jurgensons un Ēriks Pakalns, kuriem Krievijas ĀM uz mēnesi izsniegusi komandējuma vīzas un akreditācijas, Abrenē ieradās svētdien. Kā Dienai pa tālruni no Abrenes stāstīja I.Kiršblats, pirmdien žurnālisti devušies uz vietējo staciju, lai nofilmētu vietu, no kurienes savulaik braucis vilciens uz Latviju. Mirkli vēlāk uzradušies divi milicijas darbinieki un pēc dokumentu pārbaudes pavēlējuši sekot uz netālo iecirkni.
Miliči citu pēc cita uzskaitījuši pārkāpumus, kurus it kā izdarījuši Latvijas žurnālisti, piemēram, viņiem neesot nepieciešamo atļauju filmēšanai. Lai gan I.Kiršblats uzrādījis Krievijas ĀM izdoto akreditāciju, kāds milicis paziņojis, ka tas neesot īstais dokuments. 
Latvijas televīzijas pārstāvjiem pārmests arī tas, ka viņi bez saskaņošanas iemūžinājuši dzelzceļu — stratēģiski svarīgu objektu. Turklāt žurnālisti esot bēguši no milicijas, ko I.Kiršblats Dienai kategoriski noliedza. Tomēr varas pārstāvji pavēlējuši izdzēst visu uzfilmēto materiālu.
Aizturēšana un paskaidrojumu rakstīšana nav bijis vienīgais nepatīkamais Latvijas žurnālistu piedzīvojums. Pēc atbrīvošanas viņi konstatējuši, ka filmēšanas grupas automašīnai Opel, kas bija novietota pie viesnīcas Rusj, izsists vējstikls. Piedevām viesnīcas numurs, kurā dzīvojuši žurnālisti, bijis pārmeklēts un, kā apgalvoja I.Kiršblats, no tā pazudusi viņa nauda. 
Tā kā uzfilmēto materiālu miliči bija pavēlējuši izdzēst, žurnālisti vēlāk savu darbu darījuši paslepus. Tomēr arī šiem kadriem nebija lemts ilgs mūžs — pirmdienas pievakarē, kad žurnālisti atgriezās dzimtenē, tos pavēlējuši izdzēst Krievijas robežsargi. Tiesa, nelielu daļu uzfilmētā materiāla žurnālistiem izdevies paglābt. Pirmdienas vakarā I.Kiršblats neslēpa prieku par atgriešanos: "Mēs mīlam šo valsti. To pilnīgi droši var pateikt. Tāds prieks, kad iebrauc valstī, ka nu…" Dienai teica žurnālists. "Iebraucām un pilnā kaklā sākām smieties."
Latvijas televīzijas ģenerāldirektors Jānis Holšteins pirmdien par notikušo informēja Latvijas ĀM valsts sekretāru Normanu Penki, lūdzot izteikt protestu Krievijas varas iestādēm. ĀM preses sekretārs A.Lots Dienai teica, ka jau otrdien varētu tikt nosūtīta nota Krievijas ĀM vai vēstniecībai Latvijā ar lūgumu izskaidrot incidentu, to izmeklēt, informēt par rezultātiem un nodrošināt, lai šādi gadījumi neatkārtotos.
ĀM arī apsver iespēju notā pieminēt gadījumu ar laikraksta Diena žurnālistiem, kurus pagājušajā nedēļā aizturēja Pleskavā. Jāatgādina, ka Pleskavas tiesa 4.maijā sodīja Dienas līdzstrādniekus Aleksandru Šabanovu un Aivaru Liepiņu ar 20 latu naudassodu, jo tie Krievijā bija strādājuši bez akreditācijas, ko varas iestādes traktēja kā darbu bez atļaujas. Diena par notikušo informēja Latvijas vēstnieku Krievijā Andri Teikmani.

Putins Maskavā zākā Baltijas valstis
Agnese Margēviča,  NRA  05/11/05    Eiropas Savienības (ES) līderu un Krievijas prezidenta vakardienas preses konference pēc veiksmīgi panāktās vienošanās četrās būtiskās sadarbības jomās pārvērtās par Vladimira Putina dusmu izvirdumiem pret Baltijas valstīm, Latvijas politiķu zākāšanu un kārtējo vēstures interpretāciju. "Kādēļ jums ir tik grūti pateikt: "Piedodiet par okupāciju!"?" pajautāja Igaunijas televīzijas žurnāliste, izraisot Krievijas prezidenta dusmas. V. Putins atkārtoti atgādināja, ka PSRS Tautas deputātu kongress reiz jau nosodījis Molotova–Ribentropa paktu. Tas piederot vēsturei, un par to esot atbildīgi vienīgi Hitlers un Staļins, ne padomju tauta. Vēlāk V. Putins nāca klajā ar jauniem vēstures skaidrojumiem, būtībā šo paktu atzīstot par pieņemamu tiesisku pamatu Baltijas valstu "atgriešanai" Krievijas sastāvā. Viņš zākāja Latvijas politiķus, kuri nodarbojoties ar demagoģiju un izvirzot teritoriālas pretenzijas, kas esot nonsenss mūsdienu Eiropā.
Baltijas valstis nebeidzot "raustīt aiz piedurknes nelaiķus", par baltiešu nerimstošo vēlmi, lai Krievija atzīst pagātnes pāridarījumus, tēlaini izteicās V. Putins.
Runājot par iespējām parakstīt robežlīgumu ar Latviju, V. Putins uzsvēra, ka tas nebūs iespējams, kamēr Latvija neatsauks teritoriālās pretenzijas – par tādām Maskava uzskata Rīgā pieņemto vienpusējo deklarāciju, ko vakar atkārtoti atteicās atsaukt Latvijas Ārlietu ministrija. "Mēs aicinām Baltijas politiķus beigt nodarboties ar politisko demagoģiju un sākt konstruktīvu darbu, Krievija tam ir gatava. Mēs esam gatavi pacietīgi gaidīt, kamēr mūsu kolēģi, kas nāca klajā ar šāda veida fantāzijām, nobriedīs reālam darbam un būs gatavi parakstīt šos dokumentus," vakar deklarēja V. Putins. Esot "pilnīgs nonsenss, kad mūsdienu Eiropā 21. gadsimtā viena valsts izvirza teritoriālas pretenzijas pret otru, vienlaikus vēloties vienoties par robežām". "Mēs esam gatavi parakstīt robežlīgumus ar Igauniju un Latviju. Mēs ceram, ka tos nepavadīs šīs muļķīgās pēc sava satura teritoriālās prasības," teica V. Putins. 
Krievijas prezidents arī apgalvoja, ka Latvija robežlīguma tekstā vēlas iekļaut atsauci uz 1920. gada miera līgumu. Latvijas ārlietu ministra preses pārstāve Dagnija Stuķēna šādu apgalvojumu nosauca par maldinošu, jo atsauce ietverta vienpusējā, otrai līguma slēdzējai pusei nesaistošā deklarācijā un Latvija jau daudzkārt Krievijas amatpersonām skaidrojusi, ka neizvirza teritoriālas pretenzijas. 
Krievijas prezidents nāca klajā arī ar jauniem spriedumiem par Baltijas valstu vēsturi, apgalvojot, ka Igaunijas valstiskums aizsācies, tikai pateicoties 1918. gada Brestas miera līgumam, – tātad Vācijas un Krievijas vienošanās rezultātā, bet 1939. gadā starp šīm valstīm noslēgtā cita vienošanās, kas pazīstama kā Molotova-Ribentropa pakts, novedusi pie tā, ka šīs "teritorijas tika atdotas atpakaļ Krievijai. Tā kā 1939. gadā Baltijas valstis kļuva par Padomju Savienības sastāvdaļu, 1940. gadā nekādas okupācijas nebija, jo tās jau iepriekš bija šīs valsts sastāvdaļa", savu vēstures izpratni skaidroja V. Putins, tādējādi norādīdams, ka Molotova-Ribentropa pakts bija tiesisks veids Baltijas iekļaušanai PSRS. "Tiesa, es nebiju īpaši labs students, jo pēc lekcijām dzēru pārāk daudz alus, tomēr vēl aizvien tīri labi atceros šos vēstures pamatus," piebilda V. Putins.
Runājot par Latvijas it kā izvirzītajām teritoriālajām pretenzijām uz Abreni jeb tagadējo Pitalovas apgabalu, Krievijas prezidents arī pažēlojās, ka PSRS sabrukuma rezultātā viņa valstij nācies zaudēt desmitiem tūkstošus teritoriju, kuras izsenis bijušas tās sastāvā. "Un ko jūs piedāvājat – sākt visu no sākuma? Pievienot mums Krimu, daļu citu bijušo PSRS republiku? Tad atdodiet mums Klaipēdu. Jūs ko gribat – lai Eiropā visu sāk pārdalīt?" asi vaicāja V. Putins, uzsverot, ka šāda nostāja nesaskan ar vienotas Eiropas ideju. Tādējādi viņš izteica mājienu, ka Baltijas valstu prasība par okupācijas atzīšanu un Latvijas nevēlēšanās parakstīt robežlīgumu bez vienpusējas deklarācijas var bojāt ES un Krievijas attiecības, kuras abas puses atzīst kā stratēģiski svarīgas.
ES prezidējošās valsts Luksemburgas premjers Žans Klods Junkers, kā arī ES ārpolitikas un drošības koordinators Havjers Solana un Eiropas Komisijas prezidents Žozē Manuels Barrozu, kuri kopīgajā preses konferencē noklausījās V. Putina dusmu izvirdumos pār Baltijas valstīm, atturējās no komentāriem. Vienīgi Ž. K. Junkers īsi atzina, ka vēsture smagi gulstas pār Baltijas valstu un Krievijas attiecībām. ES un Krievija vakar parakstīja vienošanos par pamatlīgumu, kas paredz stiprināt politiskās un ekonomiskās saites četrās būtiskākajās jomās – ekonomikā, brīvību, drošības un tieslietu jautājumos, ārējās drošības jomā, kā arī pētniecībā, izglītībā un zinātnē.
Citādā ziņā visā pasaulē…

V. Vīķe-Freiberga ar Annanu pārrunā ANO reformas jautājumus
LETA  05/09/05     Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga un ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans
svētdien, pārrunājot ANO reformas jautājumus, vienojoušies, ka nepieciešams aicināt un pārliecināt valstu līderus nekavēt šīs reformas, lai tās būtu efektīvas.
Kā informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, Vīķe‑Freiberga, kura iecelta par īpašo sūtni ANO reformu jautājumos, un Annans bija vienisprātis, ka arī tad, ja dažos reformas jautājumos valstīm ir dažādi viedokļi, tad pārējos nevajadzētu kavēt. ANO reformas bija abu amatpersonu šodienas sarunas galvenā tēma. Tikšanās laikā Annans un Vīķe‑Freiberga apsprieda arī ANO ģenerālsekretāra un piecu viņa iecelto sūtņu koordinācijas jautājumus un galvenos akcentus viņu darbā. Annans uzklausīja Latvijas prezidentes sniegto informāciju par līdz šim paveikto darbu, kā arī par tuvākajiem plāniem reformās stimulēšanā. Tika panākta vienošanās jūnija sākumā rīkot ANO ģenerālsekretāra un viņa piecu izvēlēto sūtņu tikšanos, kurā tiks apspriesti pēdējie darbi pirms septembrī gaidāmās ANO ģenerālās asamblejas sesijas, kas būs veltīta organizācijas 60.gadadienai. Kā ziņots, Vīķe‑Freiberga svētdien ieradās Maskavā, kur pirmdien, 9.maijā, piedalīsies svinībās par godu 60.gadadienai kopš Otrā pasaules kara noslēguma.

Piebalgam lūdz Latvijas lobēšanu ES
Gundega Skagale,  NRA  05/10/05    "Nevajag pārvērtēt viena ģenerāldirektora lomu, tas nes slavu valstij, bet ne vairāk," tādu atbildi vakar saņēma tie, kas aicināja enerģētikas komisāru Andri Piebalgu vairāk lobēt Latvijas speciālistu pieņemšanu augstos amatos Briselē.
Enerģētikas komisārs Andris Piebalgs konferencē par Eiropas gada laikā iespēto nerunāja par potenciālo gāzes vadu caur Latviju un arvien lielākām degvielas cenām. Viņam bija jāskaidro iemesli, kāpēc tik maz Latvijas speciālistu tiek pieņemti nozīmīgos un atbildīgos amatos Eiropas institūcijās. Kā skaidroja Latvijas komisārs, Latvijas speciālistiem vajag vairāk izglītoties un aktīvāk pieteikties izsludinātajos konkursos, jo "konkurence esot godīga". Tā savukārt neizskatās no Latvijas skatu punkta. 
Premjers Aigars Kalvītis atklāja, ka arī viņam valdības vadītāju līmenī Briselē nācies aizrunāt, tas ir, lobēt, atsevišķu Latvijas pārstāvju pieņemšanu vadošos amatos, taču ne pārāk sekmīgi. Tāpēc Latvijai jādomā par atklātiem savu interešu lobēšanas veidiem Eiropas Savienībā, un šajā procesā jāiesaistās gan valstij, gan nevalsts organizācijām, uzsvēra Ministru prezidents. Runa nav tikai par to, kurš vairāk pelna, bet lai Briselē ir cilvēki, kuri labāk izprot Latvijas problēmas.
Un, kā atzina konferences Viens gads Eiropā – sasniegtais un izaicinājumi dalībnieki, Latvijai problēmu ir vairāk nekā sasniegtā. Ir jāaptur inflācija, jāceļ iedzīvotāju labklājība, jāpanāk vienlīdzība ar vecajām dalībvalstīm nākotnes finansējuma sadalē. Tendences pasaules enerģijas patēriņa un resursu tirgū nosaka to, ka enerģijas efektivitātes palielināšana būs galvenais mērķis Eiropas Komisijas enerģētikas politikā 2005. gadam, tā atzina A. Piebalgs, vakar tiekoties ar Saeimas deputātiem. Arī Latvijā svarīgi samazināt elektroenerģijas patēriņu, informējot un izglītojot iedzīvotājus, veicot enerģijas taupīšanas pasākumus siltumtīklos, dzīvojamās mājās, kā arī rodot risinājumus transporta noslogotībai uz ceļiem.

Barrozu piedāvā kļūt par vidutāju strīdā starp Krieviju un Baltijas valstīm
LETA-DPA  05/11/05     Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Barrozu ir gatavs iejaukties diplomātiskajā strīdā starp Krieviju un Baltijas valstīm, trešdien paziņoja EK preses pārstāve.
Barrozu saspīlējumu starp Krieviju un Baltijas valstīm uztver ļoti nopietni, žurnālistiem pavēstīja EK preses pārstāve Fransuāza le Bēla, "tā ir problēma, kas ir jārisina rūpīgi un ar pacietību."
EK paziņojums seko, reaģējot uz Krievijas prezidenta Vladimira Putina paziņojumu, ka, "mēs esam gatavi parakstīt robežlīgumu ar Igauniju un Latviju, bet ceram, ka tos nepavadīs pēc satura muļķīgas teritoriālas prasības". Le Bēla sacīja, ka Krievijas prezidenta izteicieni ir balstīti uz Baltijas valstu prasību "pārprašanu".
Kā LETA jau ziņoja, Krievijas ārlietu ministrs Sergejs Lavrovs ir uzaicinājis savu Igaunijas kolēģi Urmasu Paetu 18.maijā parakstīt abu valstu robežlīgumu.
Robežlīgumu ar Latviju Krievija atsakās parakstīt, kamēr tai ir pievienota Ministru kabineta pieņemtā paskaidrojošā deklarācija, kurā, pēc Krievijas domām, tai izvirzītas teritoriālas prasības. 

ES meklē kadrus
Inga Balode,  NRA  05/12/05    No Latvijas darbā ES institūcijās jau pieņemti 83 darbinieki.
Vispieprasītākie speciālisti darbam ES institūcijās esot tulki, auditori, juristi un ekonomisti, kā arī sekretāri jeb darbinieki, kas pilda sekretāra pienākumus.
Lai arī konkurss uz šīm vakancēm esot vislielākais, ar kandidātu atlasi, cita starpā arī no Baltijas valstīm, ir un joprojām esot grūtības. 
Uz ierēdņu amatiem ES institūcijās līdz 2010. gadam varot pretendēt 155 Latvijas pilsoņi, no kuriem divi – uz augstākā līmeņa vadītāju amatiem, bet deviņi var kļūt par vidēja ranga vadītājiem, turklāt Latvijas pilsoņiem rezervētas arī 100–120 tulku un tulkotāju vietas. Kā informē EK pārstāvniecības Latvijā preses sekretāre Inese Stepiņa, kopumā Eiropas personāla atlases birojs (EPSO, europa.eu.int/epso) atklātajos konkursos t. s. septiņu gadu pārejas periodā no 2004. līdz 2010. gadam kopumā desmit jaunajās ES dalībvalstīs plāno atrast 3441 darbinieku. 2004.–2005. gadā tika plānots pieņemt darbā 1529 personas, no tām 814 – 2004. gadā, bet 715 šogad. 2005. gada aprīļa sākumā EK bija pieņēmusi darbā 1081 ierēdni un pagaidu darbiniekus no jaunajām ES dalībvalstīm. 
Patlaban no Latvijas darbā ES institūcijās ir pieņemti 83 darbinieki, to skaitā 43 A (augstākā ) līmeņa administratori, astoņi B (vidējā) līmeņa darbinieki izpildamatos un 11 C (zemākā) līmeņa darbinieki sekretāra darbā. 
Kā informē EK pārstāvniecība Latvijā, EK pārstāvniecību vadītāju pieņemšana darbā rit kā plānots (viena persona katrā valstī), un viņus paredzēts iecelt amatos šā gada jūlijā. Toties nodaļu vadītāju jeb vidējā līmeņa vadošā personāla vakances vēl neesot aizpildītas, un vēl neesot zināmi arī visu konkursu rezultāti. 
EK atzīts, ka galvenās problēmas personāla atlasē ir šādas: trūkst speciālistu, darbā pieņemšanas process, īpaši augsta ranga amatos, ir lēns, pārāk maz no tiem, kas pieteikušies konkursā uz konkrēto vakanci, arī iztur konkursu.
Kā informēja I. Stepiņa, EPSO rīko trīspakāpju konkursus (rakstiskais tests, rakstiska eseja un mutisks tests komisijas priekšā), taču uzvara konkursā pati par sevi negarantē darbu ES institūcijās. Konkursu uzvarētāji tiek iekļauti tā sauktajos rezerves sarakstos, kas domāti darba devēju vajadzībām. 
Līdz šim no Latvijas uz ES institūcijas administratora asistenta amatu pretendējuši 278, konkursu izturējuši 29 speciālisti, uz sekretāra vietu pretendējuši 72 un konkursu izturējuši 30, savukārt uz dažādu līmeņu tulkiem un tulkotāju amatiem pieteikušies 128, bet konkursu izturējuši tikai 64 kandidāti. 
"Tipiskākā kļūda, pretendējot darbā uz amatu ES institūcijā, ir kandidāta neatbilstība konkursa pamatprasībām, kā arī nepietiekama sagatavotība testiem. 
Potenciālajiem pretendentiem galvu jauc arī mīts par to, ka nepieciešami privileģēti sakari ar augstākstāvošiem cilvēkiem, lai varētu izmantot iespēju strādāt attiecīgajā institūcijā. Konkursos var piedalīties ikviens, turklāt konkursa atlases pirmās divas kārtas norit anonīmi, un kandidāta vārdu pirms mutiskā eksāmena komisija uzzina pēdējā brīdī. Tiesa, konkursa atlases procedūras ir ilgas un sarežģītas, taču tagad tās ir īsākas," skaidro I. Stepiņa. 
Viņasprāt, ES institūcijās ieņemamo amatu plusi ir interesants darbs, starptautiska darba vide, laba alga un sociālās garantijas, prestižs darbs, mīnusi – birokrātija un salīdzinājumā ar Latviju lēnas karjeras izaugsmes iespējas. 
ES amatpersonu algu struktūra (eiro/mēnesī)
Pakāpes	 Līmenis  I	 II	 III	 IV	 V	
16.	14 822,86	 15 445,74	 16 094,79	 16 094,79	 16 094,79	
15.	 13 100,93	 13 651,45	 14 225,11	 14 620,87	 14 822,86	
14.	 11 579,04	 12 065,60	 12 572,62	 12 922,41	 13 100,93	
13.	 10 233,93	 10 663,98	 11 112,09	 11 421,25	 11 579,04	
12.	 9045,09	 9425,17	 9821,23	 10 094,47	 10 233,93	
11.	 7994,35	 8330,28	 8680,33	 8921,83	 9045,09	
10.	 7065,67	 7362,57	 7671,96	 7885,41	 7994,35	
9.	 6244,87	 6507,29	 6780,73	 6969,38	 7065,67	
8.	 5519,42	 5751,35	 5993,03	 6159,77	 6244,87	
7.	  4878,24	 5083,24	 5296,84	 5444,21	 5519,42	
6.	 4311,55	 4492,73	 4681,52	 4811,77	 4878,24	
5.	 3810,69	 3970,82	 4137,68	 4252,80	 4311,55	
4.	 3368,02	 3509,54	 3657,02	 3758,76	 3810,69	
3.	 2976,76	 3101,85	 3232,19	 3322,12	 3368,02	
2.	 2630,96	 2741,52	 2856,72	 2936,20	 2976,76	
1.	 2325,33	 2423,04	 2524,86	 2595,11	 2630,96	
Avots: EK pārstāvniecība Latvijā
***
Fakti
- pamatalga ir atkarīga no amatpersonas kategorijas, pakāpes un līmeņa karjeras sistēmā, turklāt tai vajadzības gadījumā pieskaita ekspatriācijas (kompensācija par pārcelšanos no dzīvesvietas izcelsmes valstī uz valsti, kur atrodas darbavieta), apgādnieka, apgādājamā bērna, izglītības pabalstu un kompensāciju par ceļa izdevumiem un atņem nodokļus, pensijas, slimības un nelaimes gadījumu apdrošināšanas iemaksas 
- ES amatpersonu algu struktūrā ir 16 pakāpes (1. – zemākā, 16. – augstākā) un 5 līmeņi (I – zemākais, V – augstākais)
Avots: EK pārstāvniecība Latvijā
Aprīlī pieaug negatīvais noskaņojums pret Latvijas dalību ESDELFI 05/11/05    Latvijas dalību Eiropas Savienībā (ES) aprīlī negatīvi vērtēja 25,7% iedzīvotāju, kas ir par 7% vairāk nekā martā, bet pozitīvi Latvijas dalību ES vērtēja 31,2%, par vienu procentu vairāk nekā martā, liecina sabiedriskās domas pētījuma centra SKDS un ES informācijas aģentūras veiktā aptauja. 
ES informācijas aģentūras projektu vadītāja Dace Apse informē, ka aprīlī pozitīvi Latvijas dalību ES vērtēja gandrīz trešdaļa iedzīvotāju – 31,2% atzīmēja atbildi “laba lieta” (martā – 30,4%), bet negatīvu attieksmi pauda 25,7%, norādot atbildi “slikta lieta” (martā – 18,6%). 
Savukārt atbildi “ne laba, ne slikta lieta”" izvēlējās 38,7% aptaujas dalībnieku (martā – 45,3%). 
Latvijas dalību ES par “labu lietu” biežāk kā caurmērā atzinuši iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 34 gadiem, respondenti ar augstāko izglītību, latvieši, Zemgalē dzīvojošie, kā arī aptaujātie, kuru mēneša vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli pārsniedz 86 latus. 
Neitrālu attieksmi – atbildi “ne laba, ne slikta lieta” – biežāk izvēlējušies respondenti vecumā no 40 līdz 54 gadiem, Kurzemē un Latgalē dzīvojošie, iedzīvotāji ar pamatizglītību, aptaujātie, kuru vidējie ienākumi mēnesī uz vienu ģimenes locekli nepārsniedz 45 latus vai ir robežās no 86 līdz 120 latiem. 
Latvijas dalību ES kā “sliktu lietu” biežāk vērtējuši aptaujātie vecumā no 55 līdz 64 gadiem, citu tautību pārstāvji un aptaujātie, kuru vidējie ienākumi mēnesī uz vienu ģimenes locekli ir robežās no 66 līdz 85 latiem. 
Eiropas Parlaments rezolūcijā nostiprina izpratni par padomju diktatūruDELFI  05/12/05    Eiropas Parlaments ceturtdien, balsojot 463 ‘par’ un 49 ‘pret’ pieņēma rezolūciju, kas veltīta Otrā Pasaules kara 60.gadadienai un kura rakstiski nostiprināta izpratne par staļinisko tirāniju un Padomju Savienības diktatūru Austrumu un Centrālajā Eiropā, portālu “Delfi” informēja EP deputāta Alda Kušķa birojs. 
Kušķis uzskata, ka ar rezolūcijas pieņemšanu tiek atvērta pilnīgi jauna lappuse Eiropas Parlamenta darbam vēsturiskās patiesības skaidrošanā. 
“Tas ir ārkārtīgi nopietns lēmums, par kuru esam ļoti stingri iestājušies un uzstājīgi pārliecinājuši savus kolēģus. Tagad ir jāturpina iet uz priekšu, skaidrojot un motivējot, jo vēsturiskā patiesība prasa starptautiski pētīt un nosodīt padomju totalitāro komunismu. Ne visiem Eiropas politiķiem tas ir viegls solis,” uzsvēra Kušķis. Kušķis īpaši uzsvēra vairākus punktus rezolūcijā, kas dod pamatu turpmākam darbam, pētot Baltijas valstu padomju okupāciju un staļinistiskās Padomju Savienības diktatūru Austrumu un Centrālajā Eiropā. Viens no šādiem uzsvariem ir aicinājums visām pasaules valstīm atvērt izpētei Otrā Pasaules kara dokumentu arhīvus. 

Valdībā un partijās...

Skolotājiem maz cerību uz lielāku algu
Evija Cera,  NRA  05/07/05    Skolotājiem jābūt pieticīgiem, jo valstī esot saspringta ekonomiskā situācija.
Skolotāji uz algas palielinājumu no 1. septembra var cerēt tikai tad, ja valdība vienosies pacelt minimālo algu. Piesaistīt pedagogu atalgojumu sabiedriskajā sektorā strādājošo nopelnītajam budžeta gada vidū neesot iespējams. 
Neatkarīgās aptaujātie politiķi neiebilst, ka skolotāju alga, kas šobrīd ar likuma spēku atkarīga no minimālās algas valstī, ar laiku tiktu piesaistīta vai nu sabiedriskajā sektorā nodarbināto, vai tautsaimniecībā strādājošo gada vidējam atalgojumam. Taču šādas izmaiņas neesot iespējamas gada vidū, kad budžets ir apstiprināts. "Par to varētu diskutēt, lemjot par nākamā gada valsts budžetu," atzina Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājs Jānis Strazdiņš (ZZS). Viņš atbalsta skolotāju algas piesaisti vidējam sabiedriskajā sektorā strādājošo atalgojumam, jo valstī jābūt vienotam kritērijam, kā noteikt algas. J. Strazdiņš norādīja, ka pašlaik norit sarunas par minimālās algas paaugstināšanu, taču arī šajā gadījumā ir jāņem vērā saspringtā ekonomiskā situācija valstī – zemākais iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju un augstākā inflācija Eiropas Savienībā. "Algas iespējams paaugstināt tikai tad, ja budžetā tam ir nauda," uzsver deputāts.
Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) priekšsēdētāja Astrīda Harbaceviča Neatkarīgajai piekrīt, ka arodbiedrība, prasot minimālās algas paaugstināšanu un skolotāju atalgojuma piesaisti vidējai sabiedriskajā sektorā nodarbināto darba samaksai jau līdz 2005. gada 1. septembrim, "latiņu ir uzlikusi visai augstu" un sarunās, iespējams, vajadzēs, lai viens otram paietu pretim. "Taču mēs stingri iestājamies par to, ka algu paaugstinājums nedrīkst tikt pārtraukts – ja katru gadu 1. septembrī tas ir bijis, tad jābūt arī šoruden," uzsver arodbiedrības vadītāja. Arodbiedrība uzskata, ka skolotājam ar augstāko izglītību, sākot darbu mācību iestādē, par vienu likmi būtu jāsaņem 265 lati.
Tautas partijas deputāts Dzintars Ābiķis piekrīt, ka izglītības darbinieki inflācijas dēļ kļūst trūcīgāki. Deputāts nenoliedz, ka nākotnē skolotāju algas varētu piesaistīt sabiedriskā sektorā strādājošo izpeļņai, bet: "Ar kādu koeficientu?" Deputāts uzsvēra, ka budžeta izstrādē piedalījās arī IZM, un gada vidū lielus līdzekļus algu paaugstinājumam atrast nav iespējams.
Neatkarīgā vēlējās noskaidrot izglītības un zinātnes ministres Inas Druvietes viedokli, vai līdz 1. septebrim ir iespējams grozīt Izglītības likumu (IL) un mainīt pedagogu algu sasaisti, vai IZM izteiks šādu priekšlikumu valdībai, vai pedagogu algu piesaisti sabiedriskajā sektorā nodarbināto izpeļņai ministre uzskata par labāko risinājumu un vai ir aprēķināts, cik līdzekļu nepieciešams, lai izpildītu LIZDA prasības. Atbildē, ko sagatavojusi ministres preses sekretāres v. i. Sandra Purviņa, norādīts, ka 28. aprīlī izveidotā "darba grupa, kurā iesaistītas ir visas ieinteresētās puses, šobrīd intensīvi strādā pie vairākiem variantiem". "Kad būs skaidrs optimālākais variants pedagogu darba samaksas paaugstināšanai valstī 2006.–2010. gadam, tas tiks piedāvāts ministrei, un ministre tālāk šo jautājumu rosinās valdībā. Un, protams, tiek veikti aprēķini par līdzekļu nepieciešamību." Ja darba grupa par labāko atzīst LIZDA priekšlikumu algu jautājumā, tad IZM uzņemsies iniciatīvu tā izteikšanai valdībā, teikts atbildē. 
Bijušais izglītības un zinātnes ministrs Saeimas deputāts Kārlis Šadurskis (Jaunais laiks) uzsver, ka minimālās algas celšana ir valdības kompetencē. Vai pedagogu darba samaksu saistīt ar sabiedriskajā vai tautsaimniecības sektorā nodarbināto vidējo izpeļņu, būtu jāvērtē finansistiem. Viņaprāt, no IL nedrīkst svītrot normu par pedagogu algu piesaisti minimālajai algai, kamēr valdība un arodbiedrība nav vienojušās par citu risinājumu.

JL grib panākt "elementāru taisnību"
LETA  05/09/05     Arī pēc pašvaldību vēlēšanām partija "Jaunais laiks" ("JL") no koalīcijas partneriem nav saņēmusi atbalstu aicinājumam nodrošināt partijas vietu skaitam Saeimā atbilstošu pārstāvniecību Saeimas komisiju vadībā, valsts uzņēmumu padomēs un citos politiskos amatos, atzinis "JL" Saeimas frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis. "Mēs vēlamies elementāru taisnību," izteicās politiķis, uzsverot, ka "JL" "nevar būt apmierināta" ar pašreizējo situāciju, kādā atrodas partija ar lielāko pārstāvniecību Saeimā. "Tomēr kašķi "JL" netaisīs," sol īja partijas pārstāvis.

Latvija beidzot tiks pie savas minoritāšu konvencijas
Iveta Elksne, LNT Ziņas  05/09/05    Saeima jau līdz Jāņiem varētu ratificēt būtisku un plaši gan iekšpolitiskās, gan ārpolitiskās diskusijās apspriestu dokumentu – vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību. Tā pirmdien vienojās valdošās koalīcijas partneri. Politiķi apņēmušies konvenciju ratificēt, taču ar atrunām. Dažām Latvijā dzīvojošām grupām, kā arī citām valstīm, tas varētu nepatikt.Pirmdienas vakarā valdību veidojošās partijas panāca principiālu vienošanos par to, ka jau tuvākajā laikā Saeimai ir jāratificē minoritāšu konvencija. Šonedēļ tiks sasaukta darba grupas sēde, kas vienosies par dažām niansēm un tad konvenciju virzīs uz parlamentu ratificēšanai. 
Artis Pabriks, ārlietu ministrs: „Mēs par minoritāti saprotam cilvēkus, kas ir pilsoņi, kas ir paaudzēm ilgi šeit dzīvojuši un kas ir arī pietiekamā pakāpē šeit integrēti.” 
Ainārs Latkovskis, īpašu uzdevumu lietu ministrs sabiedrības integrācijas lietās: „Šī konvencija līdzīgi kā daudzās Eiropas valstīs pēc būtības neattiecās uz imigrantiem. Tā tiešām attiecās uz tām minoritāšu grupām, kurām ir ilgas vairākās paaudzēs saites. Tādas valstis kā Ungārija, Norvēģija un Zviedrija norāda pat specifisku gada skaitli. Runa iet par vienu gadsimtu vai simts gadiem, kā viņas izprot šo – ilgas, noturīgas saites.” 
Report.: Konvenciju piedāvās ratificēt, bet ar divām pamatatrunām. 
Artis Pabriks: „Viena atruna, protams, būs par to, kādā veidā mazākumtautību valodas tiek izmantotas pašvaldībās, un otra atruna ir, protams, ir tāda, ka mēs neuzskatām, ka mazākumtautībām identitātes saglabāšanai ir svarīgi, teiksim, izmantot dažādas valodas, piemēram, ielu nosaukumos.” 
Ainārs Latkovskis: „No kritikas mēs neizvairīsimies ar šo te ratifikāciju, jo mūsu lielajam kaimiņam mēs neizdabāsim, bet Latvijai varbūt ir palicis tāds pēdējais darbs, kas ir jāizdara.” 
Report.: Aizvakar Džordžs Bušs, sakot runu Rīgā, aicināja skatīties nākotnē, uzsverot, cik svarīgi ir ievērot minoritāšu tiesības. Viņš norādīja, ka paturot Latvijas identitāti un valodu, mūsu valstij jāsniedz roka visiem, kas būs saistīti ar Latvijas nākotni. 
Džordžs Bušs, ASV prezidents: „Valsts, kas ir sašķēlusies un dzīvo vecos pārinodarījumos nevar attīstīties un riskē nokļūt atpakaļ tirānijā. Valsts, kas apvieno visus tās iedzīvotājus ar kopīgiem ideāliem, vairo spēku un pašpārliecinātību. 21. gadsimta veiksmīgajās demokrātijās noteicošais nav asinīm un izcelsmei. Veiksmīgas demokrātijas rada visplašākie ideāli par pilsonību, kas ir balstīti uz vienotiem uzskatiem, dalītu atbildību un cieņu pret visiem.” 
Ārlietu ministrs apgalvo, ka šodienas lēmumam par minoritāšu konvencijas virzīšanu ratifikācijai nav nekāda sakar ar Buša teikto. 
Artis Pabriks: „Sakritība šeit nav nekāda, jo tad, kad šī valdība tika veidota, tad viens no mūsu principiem bija pateikt, ka mēs uzskatām, ka šī konvencija ir jāratificē, un es domāju, ka ir pienācis laiks to darīt.” 
Report.: Premjers šovakar prognozēja, ka konvenciju Saeimā ratificēs līdz jūnija vidum.

Valstij nepieciešamu zemi pierobežā privatizē bijušais deputāts
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats,  NRA  05/10/05    Bijušais Saeimas deputāts, parlamenta Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Arnolds Laksa, kā arī viņa sieva Inga pēc Austrumu robežbūves projekta apstādināšanas Einara Repšes (Jaunais laiks) valdības laikā pierobežā privatizējuši lielas zemes platības. 
Valstij tagad pašas pārdoto zemi vajadzēs no A. Laksas un viņa ģimenes locekļiem atpirkt par krietni augstāku cenu, nekā tā pārdota, jo zeme ir nepieciešama austrumu robežas infrastruktūras sakārtošanai.
Valsts robežas jautājumi vienmēr ir bijuši tieši savulaik A. Laksas vadītās Aizsardzības un iekšlietu komisijas rūpju objekts. Turklāt informācija, kas saistīta ar austrumu robežas izbūvi, ir konfidenciāla – lai ar to iepazītos, ir nepieciešama pielaide valsts noslēpumam. A. Laksam kā Aizsardzības un iekšlietu komisijas vadītājam bija pielaide valsts noslēpumam.
Kā liecina publiski pieejamā informācija, A. Laksa pēc Saeimas deputāta mandāta nolikšanas 2003. gada beigās kļuvis par partijas Jaunais laiks Atbalsta padomes vadītāju un ziedojis šai partijai ievērojamas summas. Kaut gan A. Laksa 8. Saeimā tika ievēlēts no Latvijas Pirmās partijas, arī pirms parlamenta vēlēšanām maksimāli atļauto summu, 10 000 latu, viņš ziedoja Jaunajam laikam. 
A. Laksa ir pazīstams arī kā uzņēmējs, kura bizness ir spekulācija ar zemi, izmantojot informāciju par attīstības perspektīvām. Pierobežas zemes nav vienīgās, uz kurām nākotnē paredzēti valstiski nozīmīgi projekti. 
Piemēram, žurnālam Klubs viņš savulaik atklāti stāstīja, ka kopā ar partneriem apzināti iegādājies lielas platības Spilves pļavās. Tajās "tiek plānots Ziemeļu tilts, kura atzari varētu iet pāri šai zemei", līdz ar to zemes cenai "vajadzētu pieaugt vairākkārt", skaidroja A. Laksa.
Lai austrumu robežu sakārtotu atbilstīgi Eiropas Savienības prasībām, Iekšlietu ministrijai (IeM) ir jāizbūvē tai nepieciešamā infrastruktūra – ceļi. Taču to nav iespējams paveikt, pirms nav saņemta piekrišana no privātajiem zemju īpašniekiem pārdot zemi ceļu izbūvei. 
Iekšlietu ministrijas dokumenti liecina, ka pēc Austrumu robežbūves projekta apstādināšanas 2003. gada sākumā daudzi pierobežas zemes gabali ir mainījuši īpašnieku. Bet vistrakākais ir tas, ka vairākas pierobežas pašvaldības un pat valsts nodevusi privatizācijai ievērojamas zemes platības, no kurām daļa tagad būs jāatpērk ceļu izbūvei. Vislielākais šādu zemju ieguvējs ir bijusī augsta valsts amatpersona A. Laksa un viņa sieva.
Dokumenti liecina, ka A. Laksa Daugavpils rajona Salienas pagastā ir ieguvis divus zemes gabalus no valsts rezerves zemēm un trīs zemes gabalus no pašvaldības, bet I. Laksa – vienu valsts rezerves zemes gabalu. Savukārt Skrudalienas pagastā I. Laksa no pašvaldības nopirkusi 142,7 ha lielu zemes gabalu. 
Salīdzinot valdības dokumentos norādīto ar Zemesgrāmatas datu bāzi, atklājās, ka zemesgrāmatā ir reģistrēts tikai I. Laksai piederošais 142,7 hektāru lielais zemes gabals ar nosaukumu Dridzis. Zemesgrāmatā arī redzams, ka Laksu ģimenes īpašumā nonākušas īpaši aizsargājamas dabas teritorijas – Silenes dabas parks un dabas liegums Ilgas, kā arī Sitas ezera aizsargjosla. Darījums zemesgrāmatā reģistrēts nesen – šā gada 11. februārī, bet Valsts zemes dienests savu lēmumu pieņēmis pērn 22. novembrī.
IeM amatpersonas Neatkarīgajai paskaidroja, ka ceļu izbūvei pār šo zemes gabalu ir nepieciešams atpirkt aptuveni 3 ha, bet par pārējiem zemes gabaliem, kas Ministru kabineta dokumentos norādīti kā Laksu ģimenes īpašumi, vēl tiek precizēta informācija. 
Skrudalienas pagasta priekšsēdētājs Jānis Razguļājevs Neatkarīgajai skaidroja, ka viņa rīcībā neesot dokumentu, par cik sertifikātiem I. Laksa šo zemes gabalu ir iegādājusies. "Laksam šeit ir savs pārstāvis, kurš par to varētu sniegt ziņas. Taču nesen pagastā interesēties par pierobežas zemju atpirkšanu bija ieradies arī Iekšlietu ministrijas pārstāvis Juris Simsons," skaidroja pagastvecis. 
IeM Īpašumu valsts aģentūras ģenerāldirektors Sandris Grasis apstiprināja, ka J. Simsonam patiesi dots uzdevums apzināt robežbūvei nepieciešamo zemju īpašniekus un sākt ar viņiem pārrunas par zemju atpirkšanu. "2003. gada pavasarī Einara Repšes uzdevumā tika lauzti virkne līgumu par austrumu robežas ceļu izbūvi. Tieši pēc tam 2003.–2004. gadā arī nomainījās lielākā daļa zemju īpašnieku, kur tika plānots būvēt ceļus. Laksa ir viens no lielākajiem pierobežas zemju saimniekiem, un ar viņu tai skaitā tiek risinātas sarunas par zemju atpirkšanu," skaidroja amatpersona.
S. Grasis uzsvēra, ka "saskaņojums par robežas ceļa izbūvi bija ar iepriekšējiem zemes saimniekiem. Taču jaunajiem zemes īpašniekiem šie saskaņojumi, izrādās, vairs nav saistoši, jo likumdošana tobrīd neparedzēja, ka tie būtu jāreģistrē zemesgrāmatā kā apgrūtinājums". 
Savukārt J. Simsons informēja, ka A. Laksa nav vienīgais sabiedrībā pazīstamais cilvēks, kuram pierobežā ir lieli īpašumi, kas daļēji valstij tagad būs jāatpērk. Pierobežā zeme piederot arī Valērijam Karginam, Pēterim Šmidrem un ietekmīgam viņa biznesa partnerim Jurim Mazarēvičam, kā arī pazīstamās būvfirmas LEC līdzīpašniekam Jānim Kolam u.c. Spriežot pēc Ministru kabineta dokumentiem, atšķirībā no A. Laksas neviens no iepriekšminētajiem bagātniekiem zemi nav iegādājies privatizācijas ceļā.
J. Simsons stāstīja, ka kopumā "sarunas ar Latvijā pazīstamiem bagātajiem cilvēkiem par zemes atgūšanu pierobežas ceļu izbūves vajadzībām norit samērā raiti, ko nevar teikt par atsevišķām vietējām privātpersonām, kuras vēlas no valsts pat 30 eiro par kvadrātmetru". 
Pēc J. Simsona teiktā, A. Laksa, kura pārstāvis zemes lietās Latgalē ir viņa dēls Renārs, esot gatavs zemi valstij atdot par 85 santīmiem kvadrātmetrā. Tā kā valstij no Skrudalienas pagasta A. Laksas sievai piederošās saimniecības Dridzis ir jāatpērk vairāk nekā trīs hektāri, naudas izteiksmē šī summa varētu būt gandrīz 30 000 latu. "Laksa mums iesniedza savas piedāvātās cenas pamatojumu, kur viņš norādīja, ka šī summa aprēķināta pēc peļņas kapitalizācijas metodes," skaidroja J. Simsons. Pēc amatpersonas stāstītā, zemē, kura šobrīd valstij nepieciešama ceļa būvniecībai, A. Laksa jau esot sasējis rapsi un viņš patiesi tur nodarbojoties ar lauksaimniecību.
Kā skaidroja IeM amatpersonas, budžetā līdzekļu zemes atpirkšanai šobrīd nav. Sarunas ar īpašniekiem tiek risinātas, lai noskaidrotu reālo situāciju un izstrādātu priekšlikumus, par kuriem jau tuvākajā laikā nāksies lemt valdībai. Pēc S. Graša teiktā, tiem zemju īpašniekiem, ar kuriem neizdosies vienoties par atpirkšanas cenu, ministrija piedāvās piemērot likumdošanas normas par zemes atsavināšanu stratēģiskām valsts vajadzībām.
Par aizsardzības budžeta līdzekļiem būvēs trīs sporta zāles
DELFI  05/10/05    Valdība otrdien nolēma novirzīt 260 000 latu no valsts aizsardzībai, drošībai un integrācijai NATO paredzētajiem līdzekļiem triju pašvaldību sporta centru celtniecībai, “lai nodrošinātu iespēju Nacionālo bruņoto spēku karavīriem attīstīt fizisko sagatavotību, kā arī popularizētu sportu Latvijas iedzīvotāju vidū” portālu “Delfi” informēja valdības Komunikācijas departaments. 
Lielvārdes novada domei sporta centra būvniecībai un aprīkojumam atvēlēti 200 000 latu, Sakas novada domei Pāvilostas vidusskolas sporta zāles būvniecībai – 30 000 latu, bet Preiļu novada domei Preiļu 2.vidusskolas trenažieru zāles izbūvei – 30 000 latu. 
Naudu pašvaldību sporta un publisko būvju būvniecībai piešķirs no 2005.gada Aizsardzības ministrijai paredzētajiem valsts budžeta programmas “Valsts aizsardzība, drošība un integrācija NATO” līdzekļiem. 
Aizsardzības ministrijai uzdots noslēgt līgumus ar šajā rīkojuma minētajām iestādēm par līdzdalību attiecīgo sporta un publisko būvju būvniecībā un minēto būvju turpmāko izmantošanu Nacionālo bruņoto spēku vajadzībām. 
Apbalvos titula ‘Ģimenei draudzīgākā vieta Latvijā’ ieguvējusDELFI  05/10/05    Piektdien, 13. maijā, Bērnu un ģimenes lietu ministrijā tiks apbalvoti konkursa „Ģimenei draudzīgākā vieta Latvijā” uzvarētāji. Konkurss tika organizēts sadarbībā ar interneta portālu Delfi. 
Pirmajā kārtā ikvienam portāla apmeklētājam bija iespēja minēt sev tīkamāko un ģimenes atpūtai piemērotāko vietu Latvijā. Apkopojot visas nosauktās vietas, tālākai balsošanai tika nodotas pirmās divdesmit piecas. Balsošanas rezultātā tika noteikti pieci aptaujas uzvarētāji, starp kuriem ir Līgatnes dabas parks, Lido centrs Krasta ielā, Ventspils pilsēta un Rīgas Zooloģiskais dārzs, kā arī Tērvetes dabas parks, kas šogad saņēmis īpaši daudz pozitīvu atsauksmju, informēja ministrijas pārstāvji. 
Šāds konkurss notiek jau otro gadu un tajā šogad piedalījušies vairāk nekā sešsimts balsotāju. Nominācijai tika izvirzītas aptuveni 60 dažādas sabiedriskās vietas, tajā skaitā pilsētas, novadi, kafejnīcas, atpūtas parki, viesu nami, kā arī dabas objekti: mežs, jūrmala, salas, ezermalas u.c. 
No dalībnieku iesūtītajiem komentāriem var secināt, ka pilnvērtīgai atpūtai ģimenēm svarīga ir veselīga vide un svaigs, nepiesmēķēts gaiss, tīrība un drošība, pieejamas cenas, atbilstoša infrastruktūra iekļūšanai ar bērnu ratiņiem, iespēja atstāt bērnu uzraudzībā, dažādas izklaides iespējas u.c. Šī akcija tiek organizēta Starptautiskās ģimenes dienas ietvaros, ko atzīmē 15. maijā. Šajā laikā visā valstī notiek dažādi ģimenēm veltīti pasākumi, izstādes, koncerti un konferences. 
Aptaujas uzvarētāju apbalvošana notiks 13. maijā plkst. 11:00 Bērnu un ģimenes lietu ministrijā Rīgā, Basteja bulvāri 14, 3.stāvā. 

Forands: Kariņu interesē vienīgi Ventspils nafta
Bens Latkovskis,  NRA  05/11/05    Ekonomikas ministrs ir neapmierināts, ka valsts nespēj pietiekami ietekmēt procesus akciju sabiedrībā Ventspils nafta, un tāpēc mēģina mainīt valsts izvirzītos uzņēmuma padomes locekļus. Zīmīgi, ka par citiem uzņēmumiem, kuros ir valsts kapitāla daļas, ministram nav nekādas intereses.
Kaut gan Komerclikums, kas ir galvenais uzņēmējdarbības likums Latvijā, skaidri nosaka – nevienai valsts amatpersonai nav nekādu tiesību valsts izvirzītajiem uzņēmumu padomes locekļiem dot balsojumu uzdevumus, ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš šo juridiskās ābeces patiesību stūrgalvīgi negrib ņemt vērā. 
Piektdien Privatizācijas aģentūras (PA) padome pēc tās priekšsēdētāja K. Kariņa ierosmes, iespējams, atkārtoti skatīs jautājumu par Ventspils naftas padomes nomaiņu. Iepriekšējā reizē, 29. aprīlī, PA padomes sēde beidzās bez jebkāda rezultāta, jo vairākums PA padomes locekļu atteicās balsot par kāda konkrēta lēmuma pieņemšanu, balstoties uz pieņēmumiem un baumām, neredzot nevienu juridiski korekti noformētu dokumentu. 
PA padomes priekšsēdētāja dusmas izpelnījies viens no valsts izvirzītajiem Ventspils naftas padomes locekļiem Eižens Cepurnieks, kas uzņēmuma padomes 25. aprīļa sēdē it kā neesot balsojis tā, kā to viņam licis darīt ekonomikas ministrs. 
Tas, ka ministram nav nekādu tiesību dot kādam noteiktu balsošanas uzdevumu, K. Kariņam nav šķērslis jebkuriem līdzekļiem panākt savu. Proti, panākt E. Cepurnieka nomaiņu Ventspils naftas padomē. Pat tad, ja tam nav nekāda likumīga pamata. Ieceļot E. Cepurnieka vietā kādu paklausīgāku, pēc ekonomikas ministra domām, valsts atgrieztos uzņēmumā.
Neatkarīgā jau rakstīja – pat ja PA valde ierosinātu sasaukt Ventspils naftas akcionāru pilnsapulci, kas vienīgā var lemt par Ventspils naftas padomes locekļu maiņu un to atbalstītu PA padome, tad tas vēl nenozīmētu, ka uzņēmuma padome tiktu nomainīta. Pat vēl vairāk. Kā iepriekšējā PA padomes sēdē atzina K. Kariņš, viņš to nemaz necerot. Tad rodas jautājums – kāpēc visa šī jezga? Vai tādējādi ekonomikas ministrs domā paaugstināt Ventspils naftas pārdodamās valsts kapitāla daļas cenu? Dīvaina loģika.
PA padomes loceklis Ivars Forands apgalvo, ka visā šai jezgā burvju vārds ir Komerclikums, kas neparedz nekādu īpašu statusu valsts izvirzītiem uzņēmumu padomju locekļiem. Savukārt valsts amatpersonām neatkarīgi no to ranga tas nedod nekādas tiesības šos padomju locekļus kaut kādā veidā vadīt vai ierobežot. "Ja ministrs grib, lai valsts pārstāvji uzņēmumu padomēs balso saskaņā ar viņa norādījumiem, tad ir jāmaina likumdošana. Ministram ir visas iespējas nākt klajā ar likumdošanas iniciatīvu un virzīt to Saeimā. Mums [PA] tādas iniciatīvas tiesības, par laimi, nav," stāsta I. Forands.
Jāpiebilst, ka Ventspils nafta nav vienīgais uzņēmums, kuram ir valsts izvirzīti padomes locekļi. Tādi ir visos uzņēmumos ar valsts kapitāla daļu. PA pārraudzībā bez Ventspils naftas lielākie ir Lattelekom un Rīgas siltums. Kā izsakās I. Forands, PA valde katrā PA padomes sēdē sniedz īsu anotāciju par šo uzņēmumu darbu. "Kariņam nekad ne par vienu no uzņēmumiem neviens jautājums nav radies," atzīst I. Forands. Tas liek domāt par kādu īpašu ekonomikas ministra interesi Ventspils naftas sakarā. Tas gan būtu tikai apsveicami, jo ministrs ir solījis trīs mēnešu laikā noorganizēt valstij visizdevīgākos nosacījumus valsts kapitāla daļu pārdošanai. Diemžēl šīs intereses ir tieši pretējas solītajam, jo savstarpējās neuzticības atmosfēra, kuru rada K. Kariņa juridiski nekorektie gājieni, neveicina sadarbību starp Ventspils naftas akcionāriem, bez kuras veiksmīga šī uzņēmuma privatizācija nav iespējama.
Tā kā vakar K. Kariņš bija Briselē, viņš nevarēja konkrēti atbildēt, vai ir iesniedzis konkrētus priekšlikumus mainīt Komerclikumu, lai varētu īstenot savus plānus. Tomēr, zinot ekonomikas ministra patieso atklātību, varētu pat teikt – daudzrunību, grūti iedomāties, ka viņš par savu iniciatīvu nebūtu jau informējis sabiedrību. Tā kā K. Kariņš Rīgā atpakaļ būs tikai piektdien – no lidostas tieši uz PA padomes sēdi, visticamāk, lēmumu pieņemšana notiks saskaņā ar pašreizējiem likumiem. Tas nozīmē, ka visa K. Kariņa aktivitāte būs veltīta vienīgi ūdens saduļķošanai ap privatizējamo uzņēmumu Ventspils nafta, kā to jau gadiem ilgi dara aizjūras kapitālam piederošais laikraksts Diena.
ES konstitucionālo līgumu virza ratifikācijai SaeimāLETA  05/11/05     Valdība trešdien nolēma virzīt ratifikācijai Saeimā Eiropas Savienības (ES) konstitucionālo līgumu. 
Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) uzskata, ka Saeima konstitucionālo līgumu varētu ratificēt līdz maija beigām. Tādējādi Latvija dotu pozitīvu signālu ES valstīm, piemēram, Francijai, kura par ES konstitucionālo līgumu rīko referendumu. 
Latvija, ratificējot ES konstitūciju, spertu soli uz priekšu un iedrošinātu citu dalībvalstu pilsoņus, kuriem jautājums jāizšķir nobalsošanā, norādīja ministrs. 
Arī Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) uzsvēra, ka līguma ratifikācija ir politiski svarīgs jautājums, tādēļ valdība lūgs Saeimu to izskatīt jau šīs nedēļas sēdē. 
Kā ziņots, konstitucionālais līgums aizstās līdz šim spēkā esošos ES pamatlīgumus un noteiks turpmākos ES darbības pamatprincipus. Līgumu veido preambula, četras daļas - Vispārējie noteikumi, pamattiesību harta, ES politikas un nobeiguma noteikumi -, kā arī 36 protokoli, kas ir neatņemama konstitucionālā līguma sastāvdaļa. 
Konstitūcijas pirmajā daļā 60 pantos tiek definēta ES, tiek noteiktas tās vērtības, mērķi un kompetences. Šajā daļā tiek noteiktas arī institūcijas, darbības instrumenti, finansiālais ietvars, kā arī nosacījumi dalībai ES. 
Turpmāk ES lēmumu pieņemšanā tiks izmantots tā sauktais kvalificētais balsu vairākums, kas paredz, ka "par" jābalso 55% dalībvalstu, kas pārstāv 65% ES iedzīvotāju. Piemēram, ja kāds lēmums Latvijai liksies neizdevīgs, tai būs jāatrod vēl trīs dalībvalstis, un lēmumu nevarēs pieņemt. Tomēr daudzos tieslietu, iekšlietu, ārlietu un ekonomiskās politikas jautājumos šie sliekšņi būs 65% dalībvalstu un 72% iedzīvotāju, kas padarīs grūtāku lēmumu pieņemšanu. Bloķējošajam mazākumam jāsastāv vismaz no četrām dalībvalstīm. 
Minimālais Eiropas Parlamenta (EP) deputātu skaits katrai ES dalībvalstij būs seši, savukārt Eiropas Komisijā līdz 2014.gadam katra dalībvalsts būs pārstāvēta ar vienu balsstiesīgu komisāru. 
Viens no strīdīgajiem jautājumiem bija EP deputātu minimālā skaita palielināšana. Saskaņā ar sākotnējiem ierosinājumiem mazākajām valstīm katrai bija paredzētas četras vietas. Šis skaitlis tagad ir palielināts līdz sešām vietām. EP nebūs vairāk kā 750 deputāti, un neviena valsts nevar ieņemt vairāk kā 96 vietas, samazinot Vācijai paredzētās vietas par trīs deputātiem. Tas attieksies arī uz Turciju, ja tā iestāsies ES. EP tiek piešķirta arī lielāka ietekme - parlamenta pieņemtajiem lēmumiem daudzos jautājumos būs līdzīgs spēks kā ES Padomes lēmumiem. 
Neraugoties uz diskusijām, konstitūcijas ievadtekstā netika atstāta atsauce uz kristietību. 
ES tiks izveidots ilgtermiņa ES līderu padomes prezidenta postenis ar atkārtotas iespējas ievēlēšanu pēc 2,5 gadu termiņa pašreizējo sešu mēnešu vietā. 
Latvijā ES konstitūcijas ratificēšana kavējās, jo ilgstoši netika novērstas kļūdas dokumenta tulkojumā latviešu valodā. Kopumā savulaik bija konstatētas vairāk nekā 500 dažādas neprecizitātes. 
Ārlietu ministrija norāda, ka joprojām visas iepriekš konstatētās kļūdas konstitucionālā līguma latviskajā tulkojumā nav novērstas, jo tas ir laikietilpīgs process, ņemot vērā, ka visi labojumi ir jāsaskaņo ar pārējām 24 ES dalībvalstīm. 
Latvija, līdzīgi kā Lietuva, nepieciešamos labojumus konstitucionālajā līgumā varētu veikt pēc tā ratifikācijas Saeimā. Kā uzskata ārlietu ministrs, Latvijai nevajadzētu gadiem ilgi kavēties ar ES konstitūcijas ratifikāciju tikai stilistisku un gramatisku kļūdu dēļ, jo juridiskie precizējumi jau ir veikti. 
Jauno ES konstitūcijas līgumu, kas izstrādāts gandrīz divus gadus ilgās sarunās, ES līderi parakstīja pagājušā gada 29.oktobrī Romā - tajā pašā vietā, kurā 1957.gadā tika parakstīts savienības sākotnējais līgums. 
Kā uzskata Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks, vēsturiskā vienošanās par Eiropas konstitūciju prasīja "milzīgu darba un intelektuālo ieguldījumu". "ES Konventā un Starpvaldību konferencē pirmo reizi vēsturē darbojās, diskutēja un panāca vienošanās 25 partneru komanda," norāda ministrs. 
"Konstitūcija Eiropai vēlreiz apliecina un stiprina eiropeisko pasaules uztveri un dzīvesveidu, tādas fundamentālas vērtības kā miers, demokrātija, cilvēktiesības, uz kuru pamata būvēta Eiropas Savienība," uzskata Pabriks. 
Konstitūcijas mērķis ir padarīt ES institūcijas caurskatāmākas, efektīvākas un labāk sagatavotas stāties pretim 21.gadsimta izaicinājumiem. Konstitūcijai ir arī simboliska nozīme, jo tā dod kopēju identitāti Eiropas Savienībai ar tās 450 miljoniem iedzīvotāju, vienlaikus ļaujot katrai valstij saglabāt tās neatkārtojamo identitāti, norāda ministrs. 
Konstitūciju jau ir apstiprinājuši piecu valstu - Grieķijas, Itālijas, Lietuvas, Ungārijas un Slovēnijas - parlamenti. Spānijā par konstitūcijas ratificēšanu ir nobalsojuši iedzīvotāji referendumā. 
Viens no izšķirošajiem brīžiem konstitūcijai būs Francijas referendums, kas notiks 29.maijā. Pēdējās sabiedrības domas aptaujas liecina, ka aptuveni 54% aptaujāto francūžu gatavojas balsot pret ES līguma apstiprināšanu. Balsot pozitīvi par Eiropas konstitūciju francūžus aicinājusi arī Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
Astoņas dalībvalstis plāno rīkot referendumu. Zināms, ka Nīderlandē tas notiks 1.jūnijā, Luksemburgā - 10.jūlijā, bet Dānijā - 27.septembrī. Aptaujas liecina, ka tieši Nīderlandē, kuras pilsoņi parasti atbalstījuši Eiropas projektus, šobrīd valda visai eiroskeptisks noskaņojums - referendumā 58,2% balsotu pret jauno konstitūciju, liecina aptaujas. Nīderlande dod vislielāko ieguldījumu uz vienu iedzīvotāju ES finansēšanā. 
Polijā referendums paredzēts septembrī, Portugāle plāno sarīkot referendumu decembrī kopā ar municipālajām vēlēšanām, Īrijā referendumu varētu sarīkot šā gada beigās vai nākamā gada sākumā, bet Čehijā - 2006.gada jūnijā kopā ar vispārējām vēlēšanām. 
Gaidāms, ka arī eiroskeptiskajā Lielbritānijā referendums, kas paredzēts 2006.gada sākumā, varētu būt sarežģīts. Turklāt pēdējais referendums Lielbritānijā notika pirms 40 gadiem, kad 60% britu nobalsoja par palikšanu toreizējā Eiropas Kopienā. 
Pārējās dalībvalstīs - Austrijā, Beļģijā, Kiprā, Igaunijā, Somijā, Itālijā, Latvijā, Maltā, Slovākijā, Vācijā un Zviedrijā - lēmumu pieņems nacionālie parlamenti, lielākoties šogad. 
Lai ES konstitūcija stātos spēkā, tā jāratificē visām 25 ES dalībvalstīm. Ja konstitūciju noraidīs kaut vai tikai viena dalībvalsts, līguma nākotne kļūs apšaubāma. 
Kiršteins: kompensācija par okupācijas režīmā nodarītajiem zaudējumiem sasniegs miljardus ASV dolāruDELFI  05/11/05     Saeimas Ārlietu komisijas vadītājam Aleksandram Kiršteinam ir aptuvenas aplēses par iespējamo komunistiskā okupācijas režīma nodarīto zaudējumu summu, taču viņš kategoriski attiecās nosaukt šo summu pirms Saeima ir apstiprinājusi komunisma nosodījuma deklarāciju. Kiršteins gan atzina, ka runa ir par ļoti lielas materiālas kompensācijas pieprasīšanu. 
“Rakstīt prasību, kurai pretī nav maksātājs, ir dumji”, portālam “Delfi” norādīja Kiršteins, atbildot uz jautājumu, kāpēc netiek minēta kāda konkrēta summa. Viņš atzina, ka ir vairākas metodoloģijas, pēc kurām var pieprasīt kompensāciju, atklāja Kiršteins. Sarunā ar portālu “Delfi” viņš norādīja, ka patlaban jau notiek pārrunas ar kādu Izraēlas advokātu biroju. 
Patlaban prasību pieteikumi jau ir nosūtīti represēto organizācijām Latvijā, kurām šī prasība ir jāuztur. “Ja, rupji rēķinot, tika represēti nepilni 200 000 cilvēku, tad katrai privātpersonai pienāktos saņemt vairākus tūkstošus latu”. Tas vien sastādītu vairākus simtus miljonu vai pat miljardu latu. 
Iepriekš izskanēja informācija, ka pieprasīt varētu 60 vai pat 100 miljardus dolāru. Jautāts, vai pašreizējā summa varētu sasniegt šādus apmērus, Kiršteins atbildēja izvairīgi, vien norādot, ka kompensācijas izmēri varētu būt līdzīgi. 
Savukārt par komunistiskā režīma nosodījuma deklarāciju, kas paredzēs uzturēt prasību par režīma nodarīto zaudējumu atlīdzību, Saeimas Ārlietu komisija plāno balsot ceturtdien agri no rīta, pirms Saeimas sēdes. Komisija cer, ka jautājums par deklarāciju tiks iekļauts Saeimas ceturtdienas darba kārtībā. Trešdien pēc karstām debatēm komisija tā arī nav nonākusi pie vienota viedokļa par deklarācijas saturu. 
Komisijas pārstāvis Aigars Pētersons (JL) portālam “Delfi” norādīja, ka strīds radās par prasību repatriēt bijušos padomju virsniekus, VDK darbiniekus. “Jebkurai repatriācijai jānotiek saskaņā ar likumdošanu, taču pašlaik normatīvie akti neparedz bijušo padomju virsnieku un VDK darbinieku repatriāciju,” sacīja Pētersons. Savukārt prasība Krievijai atlīdzināt zaudējumus komisijā netika apspriesta, jo vispirms jāapstiprina deklarācija. 
Saeimā tika iesniegtas divas līdzīgas komunistiskā režīma nosodījuma deklarācijas – “Jaunā laika” un Zaļo un Zemnieku savienības sagatavotie deklarāciju projekti, kurus komisija mēģina apvienot vienā dokumentā. 
JL deklarācijas projekts nosoda Latvijā īstenoto PSRS totalitāro komunistisko okupācijas režīmu un to personu rīcību, kuras neatkarīgi no tautības piedalījās šī režīma noziegumu īstenošanā. Tāpat Saeima apņemas pieņemt likumu par okupācijas režīma rezultātā Latvijas valstij un tās pilsoņiem nodarīto zaudējumu aprēķinu un atlīdzināšanu. 
Deklarācijas projektā Saeima uzdod valdībai triju mēnešu laikā izveidot komisiju, kas aprēķinātu zaudējumus un uzsāktu sarunas ar Krieviju par visu no Latvijas izvesto arhīvu atdošanu un brīvu pieeju visiem Krievijas arhīviem, lai saņemtu informāciju par PSRS režīma noziegumiem Latvijā. 
Saeima arī aicina Krieviju demokrātiskā veidā izvērtēt notikušo un atzīt visai pasaulei zināmo vēsturi, atzīt Latvijas okupāciju, pildīt Krievijas pienākumu un atlīdzināt Latvijai nodarītos zaudējumus. 
Arī ZZS deklarācija konstatē PSRS starptautisko tiesību normu pārkāpumus un atzīst, ka totalitārā režīma noziegumiem nevar būt noilguma. ZZS deklarācijā arī pausta apņemšanās panākt reālu okupācijas režīma upuru tiesību atjaunošanu un zaudējumu kompensēšanu. 
Ģenerālprokurors Maizītis uzsāk savu otro pilnvaru termiņu 
LETA  05/11/05    Šodien (trešdien) ģenerālprokuratūras vadītājs Jānis Maizītis uzsācis otro pilnvaru termiņu ģenerālprokurora amatā.
Kā ziņots, Saeima 3.martā ar pārliecinošu balsu vairākumu vēl uz pieciem gadiem ģenerālprokurora amatā apstiprināja Maizīti.
Maizīša pirmais piecu gadu pilnvaru termiņš beidzās šodien un saskaņā ar Saeimas pozitīvo balsojumu viņš ir uzsācis savu otro pilnvaru termiņu ko pildīs līdz 2010.gadam.
Saeima pirmoreiz Maizīti ģenerālprokuratūras vadītāja amatā uz pieciem gadiem apstiprināja 2002.gada maijā.
Saeima par Maizīti lēma marta sākumā, lai beigtu politiskās spekulācijas ap viņa pārvēlēšanu pēc pašvaldību vēlēšanām. Tieši šī iemesla dēļ Augstākās tiesas priekšsēdētājs Andris Guļāns nolēma Saeimu aicināt Maizīti apstiprināt ātrāk.
Daļa politiķu Maizīša paātrinātu iecelšanu motivēja ar nedrošību, vai pēc pašvaldību vēlēšanām ģenerālprokurors saņems politisko atbalstu atkārtotai ievēlēšanai šajā augstajā amatā.
Maizītis ir 44 gadus vecs. Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti viņš beidzis 1984.gadā.
Kopš 1994.gada Maizītis strādāja Cēsu rajona prokuratūrā par virsprokuroru. Pirms tam, 1991.-1994.gadā, viņš šajā pašā prokuratūrā strādāja par izmeklētāju.
 
Maizīša steidzīgā pārvēlēšana bijusi politiskais drudzis
Viesturs Radovičs,  NRA  05/12/05     Martā pirms termiņa amatā atkārtoti ievēlētais ģenerālprokurors Jānis Maizītis, kura oficiālais piecu gadu pilnvaru termiņš būtu beidzies vakar, nekādu spiedienu šajā laikā vairs neesot manījis. Politiķi toreizējo Saeimas steigu atminas kā miglā tītu tumšo un gaišo spēku cīņas imitāciju.
Pats ģenerālprokurors Neatkarīgajai nevēlējās komentēt, kā pašlaik vērtē pirmstermiņa pārvēlēšanu, bet kopš atkārtotas stāšanās amatā vairs neviens viņu nav centies ietekmēt, informēja Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Vītoliņa.
Tautas partijas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš ģenerālprokurora pārvēlēšanu nosauca par politisku lēmumu, pie kura noveda sabiedrībā nepamatotās diskusijas par tumšajiem spēkiem, kas nevēlas redzēt J. Maizīti ģenerālprokurora amatā. "Tagad, pēc diviem mēnešiem, mēs redzam, ka šī ažiotāža bija lieka, zināmi politiski spēki gribēja tikai Saeimā imitēt labo un slikto cīņu. Es uzskatu, ka nekas nebūtu mainījies, ja Maizīti mēs būtu ievēlējuši tagad, pēc viņa amata termiņa beigām," teica J. Lagzdiņš. 
Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcija pēc J. Maizīša pārvēlēšanas nav spriedusi, cik nepieciešams bijis šis solis, Neatkarīgajai apgalvoja ZZS priekšsēdētājs Augusts Brigmanis. "Nekā negatīva Maizīša pārvēlēšanā mēs nesaskatām, bet jāatzīst, ka toreiz tā lieta bija miglā tīta un mums nebija saprotama Jaunā laika lielā vēlēšanās steigšus pārvēlēt ģenerālprokuroru."
JL pārstāve Saeimā Linda Mūrniece sacīja, ka J. Maizīša pārvēlēšana pirms termiņa 3. martā noteikti ir attaisnojama, jo ap ģenerālprokurora personību bija sacelta liela ažiotāža un pastāvēja bažas, ka J. Maizīti varētu neievēlēt uz vēl vienu termiņu. "Jāatgādina, ka toreiz baumu līmenī bija parādījušies arī citi ģenerālprokurora amata kandidāti un, piemēram, TP līdz pēdējam brīdim nesniedza atbildi, vai atbalstīs Maizīti. Tagad mēs redzam, ka priekšlaicīgā pārvēlēšana deva iespēju ģenerālprokuroram nesatraukties par nākotni, tāpat visi prokuratūras darbinieki šo laiku varēja mierīgi strādāt, jo nebija bažu, ka Maizīti varētu neievēlēt," sacīja L. Mūrniece. 
Saeimas deputāts Oskars Kastēns atzina, ka divi mēneši ir pārāk īss laiks, lai vērtētu, vai J. Maizītis ir gāzis kalnus. "Mums bija koalīcijas vienošanās, ka Maizītis jāpārvēlē pirms pašvaldību vēlēšanām, un frakcijas to pildīja. Domāju, ka tas bija pareizs lēmums. Iespējams, pēc kāda laika sauksim Maizīti uz koalīcijas sēdi, lai iztaujātu par paveikto šajā laikā."
J. Maizītis medijos izteicās par brīdinājumu, ko saņēmis no pagaidām nenosaucamām personām, kā viņam darbā būtu jārīkojas un kādā virzienā turpmāk organizēt prokuratūras attīstību. 3. martā Saeima vēl uz pieciem gadiem ģenerālprokurora amatā apstiprināja J. Maizīti.
Pliķis Repšem
Bens Latkovskis,  NRA  05/12/05     Ja bijušais Latvijas Bankas prezidents, tagadējais aizsardzības ministrs un partijas Jaunais laiks vadonis Einars Repše bija cerējis, ka desmit gadu noilgums Bankas "Baltija" lietā viņu atbrīvos no jebkādas atbildības pret tiem simtiem tūkstošu noguldītāju, kuri zaudēja savus ietaupījumus Bankas "Baltija" kraha laikā, tad viņš ir smagi kļūdījies.
Bankas "Baltija" likvidatori auditorfirma BDO Invest Rīga ir iesnieguši civilprasību pret Latvijas Banku par vairāk nekā 184 miljoniem latu. Tā ir vēl nebijusi prasība Latvijas tiesu praksē. Lai gan šobrīd Repšem ar centrālo banku vairs nav nekādu saistību, šī prasība ir pliķis tieši viņam sejā, jo, kā liecina tiesvedības materiāli no Stokholmas šķīrējtiesas, tieši Repšes neizlēmīgā darbība pagarināja Bankas "Baltija" agoniju vairāk nekā par pusgadu, kura laikā bankas vadītāji atbilstoši Rīgas apgabaltiesas nesen kā nolasītajam spriedumam varēja netraucēti izlaupīt banku. Cilvēki, kuri savulaik Latvijas Bankā strādājuši kopā ar Repši, zina stāstīt, ka viņš bijis ļoti autoritatīvs vadītājs un lēmumus pieņēmis vienpersoniski. Tagad, kad Repše ir kļuvis sabiedriski daudz redzamāka persona, šī viņa rakstura īpašība neizraisa nekādas šaubas. Tāpēc visa Latvijas Bankas atbildība par to, ka Bankas "Baltija" slēgšana tika gandrīz deviņus mēnešus novilcināta, jāuzņemas Repšem.
Stokholmas šķīrējtiesas materiālos skaidri redzams – jau 1994. gada oktobrī Latvijas Bankas vadībai bija skaidrs, ka Banka "Baltija" ir neglābjama, taču Repšes "vienaldzība" ļāva Laventam&Co turpināt pieņemt iedzīvotāju noguldījumus par gluži nesamērīgiem procentiem un bankas aktīvus nopludināt tikai sev zināmos kontos. Repše cenšas attaisnoties ar pieredzes trūkumu un bailēm, ka, aktīvi rīkojoties, varētu smagi iedragāt Latvijas banku sistēmu kopumā. Droši vien pieredzes viņam toreiz tiešām nebija, taču tas jau nav nekāds attaisnojums. Turklāt, vilcinoties pieņemt izšķirīgu lēmumu, banku krīze ne tikai netika novērsta, bet gluži pretēji – padarīta vēl dziļāka. Rezultātā tās dēļ cieta nesalīdzināmi vairāk cilvēku.
1994. gada 1. oktobrī Bankā "Baltija" bija izveidojies 15,5 miljonu latu caurums, bet bankas slēgšanas brīdī tās parāds noguldītājiem jau bija 102,4 miljoni latu. Par šiem zaudējumiem liela atbildība jāuzņemas tieši Repšem.
Bankas Baltija prasību pret LB eksperti sauc par utopisku 
Evija Ercmane,  Diena  05/12/05    Ja likvidējamajai Bankai Baltija (BB) izdosies piedzīt vairāk nekā 184 miljonus latu no Latvijas Bankas (LB), tas valsts tautsaimniecībai radīs pamatīgu traumu un var pat novest līdz lata devalvācijai, straujam inflācijas kāpumam vai lielam valsts ārējā parāda un budžeta deficīta pieaugumam. Tā uzskata ekonomisti un finanšu eksperti, vienlaikus norādot, ka šāda prasība ir utopiska un tās apmierināšana faktiski neiespējama. 
Tomēr, ja tiesa tiešām piedzīs šos parādus, pēc finanšu ekspertu domām, pastāv drauds, ka iegūtie līdzekļi varētu nenonākt līdz fiziskajām personām, kas savulaik BB zaudēja naudu, bet gan iegult lielāko kreditoru kabatās.
Nedēļas sākumā BB Rīgas apgabaltiesā iesniegusi civilprasību pret LB, lūdzot no centrālās bankas piedzīt 184,66 miljonu latu zaudējumus, ziņo LETA. BB likvidatora BDO Invest Rīga vadītājs Gunārs Perlbahs skaidrojis, ka prasība celta kreditoru interesēs un pret LB izvirzīta tādēļ, ka centrālā banka bijusi uzraugošā institūcija. Tā kā BDO Invest Rīga tiesā iesniedzis prasību par visiem kreditoru prasījumiem, BB labvēlīga sprieduma gadījumā ir iespēja, ka savulaik bankā ieguldīto un zaudēto naudu varētu atgūt ne tikai lielākās juridiskās personas, bet arī tūkstošiem Latvijas iedzīvotāju.
BDO Invest Rīga sabiedrisko attiecību konsultants Dienai atteicās nosaukt lielākos kreditorus, norādot, ka informācija par bankas klientiem ir konfidenciāla. Patlaban nav arī zināms, kurš advokātu birojs tiesā pārstāvēs BB. 
LB prezidents Ilmārs Rimšēvičs BB likvidatoru iesniegto prasību aģentūrai BNS nosaucis par nepamatotu un safabricētu. Viņš sacīja, ka pat neuzdrošinās domāt, ka LB šajā tiesvedībā varētu zaudēt, taču nelabvēlīga sprieduma gadījumā "tas būtu apdraudējums visai finanšu sistēmai", jo LB rīcībā neesot "tādas naudas".
konomisti un finanšu eksperti, vērtējot iespējamās sekas, ja no LB tiktu piedzīti visi 184 miljoni latu, nav vienprātīgi. SEB Unibanka tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājs Andris Vilks uzskata, ka valstij nepieciešamā nauda būtu jāaizņemas ārzemēs un tas palielinātu valsts parādu. "Līdz trim četriem procentiem palielinātos budžeta deficīts," skaidro A.Vilks. Savukārt Parex Asset Management Tirgus analīzes daļas vadītājs Zigurds Vaikulis uzskata, ka šādas BB prasības apmierināšana var radīt diezgan nopietnas sekas Latvijas finanšu sistēmai, un pieļāva, ka sliktākajā gadījumā tas var novest līdz pat lata devalvācijai. 
Ekonomikas ministrijas Tautsaimniecības struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Barānovs LETA skaidrojis, ka 184 miljoni latu ir 7% no valsts budžeta vai arī 3% no iekšzemes kopprodukta un negatīvs tiesas procesa iznākums noteikti ietekmētu makroekonomisko stabilitāti. O.Barānovs gan norādījis — ja BB tomēr nāktos maksāt, esot iespējami vairāki varianti, proti, maksāt pa daļām, izdevumus segt no valsts budžeta vai arī LB samazināt savas rezerves un atmaksāt naudu, kas gan varētu radīt spiedienu uz valūtas stabilitāti.
LB rezerves patlaban ir aptuveni 1,3 miljardi latu, ja tās samazinātu par 180 miljoniem, tiktu zaudēta sestā daļa rezervju. Līdz ar to lats varētu kļūt nestabilāks, kas, iespējams, raisītu ārvalstu investoru domas pārdot biznesu Latvijā, varētu tikt samazināts arī valsts kredītreitings, norādīja kāds ekonomists, kas vēlējās palikt anonīms. 
"Nekādas katastrofas nebūs," mierina ekonomists Roberts Remess, skaidrojot, ka patlaban lats ir pārpārēm nodrošināts ar LB valūtas rezervēm. "Pat ja LB rezerves samazināsies, lata stabilitāte samazināsies tikai nedaudz, tādēļ nekādas spekulācijas ap latu nav gaidāmas. LB varētu būt mazāka peļņa," stāsta R.Remess. Ekonomists gan pieļauj, ka 184 miljoni latu, kas no LB seifiem tiktu iepludināti Latvijas juridisko un fizisko personu kontos, varētu palielināt inflāciju. 
Ja Rīgas apgabaltiesa tiešām pieņems izskatīšanai BDO Invest Rīga pieteikumu un spriedīs par labu BB, daļa no 184 miljoniem latu varētu nonākt arī to tūkstošu Latvijas iedzīvotāju kontos, kas deviņdesmito gadu sākumā BB noguldīja savus ietaupījumus. A.Vilks gan apšauba, ka ieguvēji no 184 miljoniem LB naudas varētu būt mazie noguldītāji. "Visticamāk tie būs daži paši lielākie dūži," Dienai teica A.Vilks. Par to, vai BDO Invest Rīga pieteikums pieņemams izskatīšanai un ierosināma civillieta, jāizlemj tiesnesei Zaigai Vrubļevskai, un lēmumu viņa varētu pieņemt 16.maijā, raksta LETA.
Līdzīgi kā I.Rimšēvičs, arī bijušais centrālās bankas vadītājs un ekspremjers Einars Repše BB prasību pret LB uzskata par absurdu, raksta LETA. "LB kā uzraugošā institūcija nevar tikt vainota ļaunprātīgā bankas novešanā līdz bankrotam, ko atkārtotā procesā atzinusi tiesa," teicis E.Repše. Bijušais LB vadītājs BB tiesā iesniegto prasību pret centrālo banku salīdzinājis ar ceļu satiksmes negadījumā cietušā vēršanos pret ceļu policiju vai aplaupītā vēršanos pret Valsts policiju un norādījis, ka par BB noguldītājiem radītajiem zaudējumiem ir atbildīgi bankas bijušie vadītāji.
Diena jau vēstījusi, ka Rīgas apgabaltiesa maija sākumā faktisko BB īpašnieku Aleksandru Laventu un BB prezidentu Tāli Freimani atzina par vainīgiem gandrīz visos viņiem inkriminētajos noziegumos, arī bankas novešanā līdz bankrotam. A.Laventam tika piespriesta brīvības atņemšana uz septiņiem gadiem un septiņiem mēnešiem, T.Freimanim — uz sešiem gadiem, bet trešajam šajā lietā apsūdzētajam Alvim Līdumam uz trim gadiem un trim mēnešiem. BB un tās likvidatora BDO Invest Rīga pieteiktās civilprasības Rīgas apgabaltiesa iepriekš atstāja bez izskatīšanas, tādējādi dodot iespēju iesniegt prasību un lūgt tiesu zaudējumus piedzīt civilprocesā noteiktajā kārtībā, kā tas izdarīts patlaban.

Koalīcija vienojusies pieņemt repatriāciju veicinošo deklarāciju 
Dita Arāja, Ināra Egle,  Diena  05/12/05     Deklarāciju par PSRS totalitārā komunistiskā okupācijas režīma politikas nosodījumu, ko Ārlietu komisija sagatavojusi izskatīšanai Saeimā, koalīcijas partiju pārstāvji trešdien vienojās pieņemt jau ceturtdienas plenārsēdē. Tas bija negaidīti, jo vēl nedēļas sākumā koalīcijas pārstāvji izteicās rezervēti par drīzu šīs deklarācijas pieņemšanu, par pieņemamāko tās izskatīšanas laiku uzskatot komunistiskā genocīda upuru piemiņas dienu 14.jūnijā. Kuluāros izskanēja pieņēmums, ka viedokļu maiņu iespaidojusi Krievijas prezidenta Vladimira Putina asā uzstāšanās pret Latviju saistībā ar robežlīgumu.
Deklarācijas projektā, kura galīgo variantu komisija pieņems tikai īsi pirms Saeimas sēdes sākuma, ir paredzēta to Krievijas bruņoto spēku militārpersonu repatriācija atbilstoši starptautisko tiesību normām, kuras vēl nav atstājušas Latviju, kā to paredzēja 1994.gada līgums, presei uzsvēra deklarācijas izstrādes darba grupas vadītājs Guntis Bērziņš (JL). Deklarācija arī paredz, ka Latvija un Krievija noslēdz speciālu nolīgumu par materiālās un citas palīdzības sniegšanu personām, kas vēlas atgriezties etniskajā dzimtenē, kas notiktu abpusēji un attiektos arī uz Sibīrijas latviešiem. Deklarācijas projektā arī paredzēts veicināt okupācijas režīma nodarīto zaudējumu kompensēšanu. Ārlietu komisijas priekšsēdis Aleksandrs Kiršteins (TP) sacīja, ka vēl nav runa par konkrētām summām, bet, ja būs panākta vienošanās, tad tiks izveidota abu valstu darba grupa, kas vienosies par zaudējumu aprēķināšanas metodoloģiju. A.Kiršteins arī uzsvēra, ka deklarācija apkopo svarīgākos citos līgumos un normatīvos noteiktos jautājums, kas skar okupācijas režīma sekas. 
Deklarācijā, iespējams, iekļaus arī aicinājumu Krievijai atdot no Latvijas izvestos arhīvus.
"Nekas briesmīgs vai pārdabisks, ko prasa, tas nav, bet cita lieta — vai Krievija ir tam gatava," saka vēstures profesors Aivars Stranga. Viņaprāt, deklarācija starpvalstu attiecības saasinātu, tomēr racionalitāte te neder. "Ir tikai viena iespēja — ar vēsturi norēķināties. Tas ir šausmīgi smags darbs un prasīs paaudzes, bet, kamēr Krievija to nav izdarījusi, parādīsies viena, otra, trešā deklarācija," spriež A.Stranga. Viņš uzskata, ka ārkārtīgi noderīga būtu Krievijas arhīvu atvēršana, bet par kompensācijām A.Stranga teic — nav šaubu, ka tās jāizmaksā, tikai pašreiz iespējamāka ir kompensāciju prasīšana individuālā, ne valsts līmenī. 
"Mums ir tiesisks pamats uzturēt prasību par okupāciju un kompensāciju," saka Rīgas Juridiskās augstskolas pasniedzēja Kristīne Krūma. Tā ir normāla prakse, ja Saeima dod uzdevumu valdībai risināt kompensāciju jautājumu, jo tas ir arī saskaņā ar Baltijas asamblejas lēmumu katrai valstij aprēķināt okupāciju zaudējumus. Par deklarācijas lietderību K.Krūma saka — tā ir politiska izšķiršanās, vai deklarācijas saturs atbilst ārpolitiskajai līnijai un "ko mēs vispār ar okupāciju darām un cik tālu ejam". 
Latvijā vēl atlikušo Krievijas armijas virsnieku un viņu ģimeņu repatriācija tikai vēl vairāk saasinās Latvijas un Krievijas attiecības, uzskata Dienas aptaujātie ārpolitikas speciālisti. "Skaidrs, ka Latvijā ir spēki, kas negrib parakstīt robežlīgumu ar Krieviju," tā Ārlietu komisijas deputātu iniciatīvu komentē Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš. Viņš akcentē, ka maza valsts nedrīkst iekšpolitikā spēlēt ar ļoti jūtīgiem ārpolitikas jautājumiem, tādēļ, viņaprāt, deputātu solis tapis, domājot par Saeimas vēlēšanām. Arī politologs Toms Rostoks uzskata, ka deputātu priekšlikums izskatās pēc apzinātas vēlmes saasināt starpvalstu attiecības: "Ja mūsu mērķis ir robežlīguma noslēgšana, neizskatās, ka deputāti patiesi gribētu to izdarīt."
Pēc Saeimas deputāta G.Bērziņa rīcībā esošām ziņām, saskaņā ar 1994.gada Latvijas un Krievijas līgumu par Krievijas bruņoto spēku pilnīgu izvešanu, Latvijā palikuši aptuveni 2000 Krievijas virsnieku. A.Lejiņš akcentē — ja Latvijas iekšlietu iestādes nav spējušas uzraudzīt, lai pēc līguma izbrauktu visi Krievijas armijnieki, turklāt tā ir tikai Latvijas vaina. 
Politologs Jānis Ikstens uzskata, ka jāizbeidz samiernieciskā politika, turklāt Latvija tā akcentētu, ka Krievija nepilda ne tikai 1920.gada, bet arī 1994.gada līgumu par militārpersonu izvešanu. "Šis jautājums nevar ietekmēt attiecību kopējo dinamiku. Ir jāizbeidz ākstīšanās — mēs labāk klusāk, mierīgāk iztiksim. Latvija ir patstāvīga valsts, kam ir sava pašcieņa," uzskata J.Ikstens. Politologs Nils Muižnieks (LPP) teica, ka šāds aicinājums ir domāts tikai iekšpolitiskai lietošanai, jo ārpolitikā tam nav nozīmes. Viņš atgādina, ka Latvija jau 1995.gada okupācijas deklarācijā aicinājusi "Krieviju spert attiecīgus soļus", tomēr "tur rīcība nekāda nebija". Tādēļ tagad, viņaprāt, ir nereāli sagaidīt, ka Krievija repatriēs militārpersonas, un šis punkts vēl vairāk var "sakairināt gaisotni".

Skolotāji vēlas algu pielikumu septembrī; IZM sola naudu janvārīLETA  05/12/05    Skolotāji aicina jau šā gada septembrī palielināt pedagogu darba samaksu, savukārt Izglītības un zinātnes ministrija sola skolotāju algas palielināt no nākamā gada 1.janvāra, jo šī gada budžetā līdzekļi pedagogu algu palielināšanai nav atvēlēti. 
IZM piedāvā skolotājiem trīs variantus algu palielināšanai nākamo piecu gadu laikā. Viens no tiem paredz, ka 2010.gadā darba samaksa par likmi būs 260 lati, otrs - 427 lati, bet trešais - 460 lati par likmi. Jau rīt IZM darba grupa, kā arī Finanšu ministrijas, labklājības ministrijas un Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas pārstāvji spriedīs par piemērotāko no variantiem, šodien skolotājiem sacīja izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete. 
IZM vēlas jau līdz 1.jūlijam algu palielināšanas grafiku apstiprināt valdībā, lai tas būtu “klintī iecirsts un novirzīties nevarētu neviens”, sacīja Druviete. 
IZM piedāvātie algu palielināšanas varianti paredz darba samaksu palielināt no nākamā gada 1.janvāra. Savukārt Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) vadītāja Astrīda Herbaceviča šodien norādīja, ka algas nepieciešams palielināt jau no septembra, jo “inflācija jau ir “noēdusi” pēdējo mēnešu algu pieaugumu”. 
LIZDA rosina pedagogu algas septembrī palielināt par 40 latiem, tādējādi skolotāja alga par likmi būtu 200 lati. Nākamo algas pielikumu LIZDA vēlas 2006.gada 1.janvārī, kad pedagoga darba samaksai par likmi būtu jāsasniedz 240 lati. 
2007.gada 1.janvārī skolotāju algai jābūt 280 lati, 2008.gada janvārī - 330 lati, 2009.gada janvārī - 400 lati un 2010.gada janvārī - 460 lati. Ar šādu vēlamo algas palielinājumu skolotāji šodien iepazīstinās Ministru prezidentu Aigaru Kalvīti. 

Saimniecībā un biznesā...

Kopēšanas firma Buša vizīti izmanto uzņēmējdarbības ēnas pušu tirzāšanai 
Zane Zālīte,  Diena  05/07/05    ASV prezidenta Džordža Buša vizīti izmantojusi kopēšanas pakalpojumu firma Copy General (CG), lai pievērstu uzmanību sava biznesa neveiksmēm: piektdien Dienas reklāmas lappusē uzņēmums angļu valodā uzrunā "misteru prezidentu", sveicot Latvijā un brīdinot — šķiet, šajā valstī zagšana un piesavināšanās neesot noziegums. Proti, šīs no ASV uzņēmuma CG Baltic atzarotās firmas uzņēmējdarbība Latvijā pirms dažiem gadiem esot vienkārši pazudusi, taču policija nopietnu kriminālizmeklēšanu neesot sākusi. Firmas pārstāvji, kuri aprīļa beigās pavēstīja par atgriešanos Latvijas tirgū un solīja masīvas reklāmas kampaņas, noliedz, ka tas būtu triks, lai atkalparādīšanos padarītu skandalozu un pamanāmu.
"Vienīgais mērķis ir pievērst sabiedrības uzmanību (..), ka bieži vien ārvalstu investoriem, kad ir nepieciešams visiem garantēts valsts atbalsts, tas netiek sniegts," Dienai apgalvoja CG valdes loceklis Aivars Zvīdris. Tikmēr citas pavairošanas darbu firmas vērsušās Konkurences padomē, lūdzot izvērtēt CG aktivitātes.
Kā vēsta CG izplatītā informācija, uzņēmums, kurš piedāvā kopēšanas pakalpojumus Ungārijā, Čehijā, Polijā, Krievijā, Ķīnā, kā arī ASV, Latvijā sācis darboties 1999.gadā, atverot veikalu Raiņa bulvārī. Kopiju tirdzniecība gājusi no rokas, taču 2002.gada nogalē neizprotamā kārtā virs CG veikala parādījies nosaukums Copy Pro. Gan darbinieki, gan pavairošanas iekārtas bijušas tās pašas, uzņēmums — formāli cits. Tajā pašā laikā līdzīgas izmaiņas notikušas arī ar trim CG pakalpojumu vietām Krievijā, kas pārvērstas par Copy Max. Pēc A.Zvīdra teiktā, šie dīvainie notikumi radījuši lielus zaudējumus amerikānim Paulam Panicam, kurš par izmaiņām neesot zinājis. Lursoft dati liecina, ka P.Panics līdz 2002.gada novembrim bijis CG galvenais menedžeris. Otrs galvenais menedžeris — amerikānis Džefrijs Braiens Vīlers — esot pazudis bez pēdām, stāstīja A.Zvīdris.
CG pārstāvji vērsušies policijā, ko Dienai apstiprināja iekšlietu ministra preses sekretārs Krists Leiškalns. Pēc sākotnējās apstākļu pārbaudes krimināllietas ierosināšana atteikta. Tā kā uzņēmums šo lēmumu apstrīdējis, prokuratūra uzdevusi Ekonomikas policijai veikt papildu pārbaudi, kas joprojām turpinoties. "Nav nekādas virzības," vērtē A.Zvīdris. "Lieta nerisinās vispār." Pēc viņa rīcībā esošās informācijas, atšķirībā no Latvijas Krievijā nekavējoties sākta izmeklēšana, noskaidrojot, ka pazudušais menedžeris Dž.B.Vīlers esot saistīts ar kādu Kipras ārzonas kompāniju, kurai piederot firma Copy Max. Arī Latvijā reģistrētās Copy Pro īpašnieks ir Kiprā reģistrēts uzņēmums Harkal Holdins, taču pašlaik neesot pierādījumu, ka tas varētu būt saistīts ar Copy Max. 
Kopēšanas firmas Copy Pro rīkotājdirektore Baiba Bērziņa (savulaik — Copy General veikala vadītāja) uzskata, ka situācija ir radusies divu CG īpašnieku strīda dēļ. Visticamāk, tādēļ 2002.gadā slēgts CG veikals Rīgā. "Redzu, ka akcionāri nav spējuši vienoties, un ieilgušās nesaskaņas tagad tiek risinātas reklāmas kara ceļā, metot ēnu uz Copy Pro darbību," uzsver B.Bērziņa, norādot, ka viņas vadītais uzņēmums dibināts likumīgi. Copy Pro saņēmis Latvijas Reklāmas asociācijas (LRA) atzinumu, kurā kā likumdošanai neatbilstoša vērtēta CG agrāk izplatītā vides reklāma. Tajā redzama fotogrāfija ar CG vecajām telpām Raiņa bulvārī, kam uzdrukāts uzraksts Raiņa bulvāris slēgts. Reklāma vēsta, ka CG šajā vietā vairs nav atrodams, jo piedāvā pakalpojumus jaunā vietā, kur viss esot uz pusi lētāks. LRA vērtē — šī reklāma ir maldinoša un aizskar konkurējoša uzņēmuma intereses. Copy Pro, kā arī vairākas citas kopēšanas firmas vērsušās Konkurences padomē, lai tā izvērtē, vai CG nepiedāvā pakalpojumus par dempinga cenām un vai firmas darbība nepārkāpj konkurences ierobežojumus.

Lavents un Freimanis tagad piespriesto sodu, visticamāk, jau izcietuši 
Edgars Galzons,  Diena  05/07/05    Piektdien, gandrīz 10 gadus pēc Bankas Baltija (BB) kraha, bijušo BB uzraudzības padomes priekšsēdi, faktisko bankas īpašnieku Aleksandru Laventu un BB prezidentu Tāli Freimani Rīgas apgabaltiesa tiesneša Guntara Kveskas vadībā atzina par vainīgiem gandrīz visos viņiem inkriminētajos noziegumos, arī BB novešanā līdz bankrotam, bet attaisnoja daļā par kaitniecību. Kā uzskata tiesa, piesavinoties BB naudu, A.Laventam bijis nodoms vairot savu labklājību, nevis kaitēt Latvijas naudas sistēmai.
Kā Dienai atzina prokurors Juris Pēda, tiesas procesa laikā kādreizējās augsta ranga amatpersonas, to vidū ekspremjers Māris Gailis, viņa padomnieks Uldis Osis un finanšu ministrs Andris Piebalgs, nespēja atcerēties pirmstiesas izmeklēšanā sniegtās liecības, tāpēc apsūdzība daļā par kaitniecību bija kļuvusi vājāka.
Tiesa A.Laventu sodīja ar brīvības atņemšanu uz 7 gadiem un 7 mēnešiem, bet T.Freimani — uz 6 gadiem, abiem tiesājamiem nosakot arī mantas konfiskāciju un atņemot tiesības nodarboties ar uzņēmējdarbību turpmākos piecus gadus. Savukārt trešais tiesājamais, SIA Birojs A&L direktors Alvis Līdums, tika sodīts ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem un trim mēnešiem. Kamēr prokuratūra vēl precizē, cik ilgu laiku tiesājamie jau atradušies apcietinājumā, Dienas aprēķini liecina, ka piektdien noteikto sodu viņi jau izcietuši pirmstiesas izmeklēšanas un iepriekšējā tiesas procesa laikā. Prokurors J.Pēda iepriekš bija lūdzis tiesājamos sodīt attiecīgi ar 13, deviņiem un sešiem gadiem nebrīvē.
Saskaņā ar spriedumu no tiesājamajiem solidāri piedzenami 8 miljoni latu par labu a/s Latvenergo. Savukārt BB pieteikto civilprasību nepilnu 26,9 miljonu latu apmērā tiesa atstāja bez izskatīšanas, bet a/s Latvijas kuģniecība civilprasību par 12,3 miljoniem latu tiesa noraidīja.
Krimināllietu par kaitniecību prokuratūra ierosināja 1995.gada maijā, kad atklājās, ka BB ir tukša un noguldītāji zaudējuši 120 miljonu latu. Jāatgādina, ka BB nogrimšana radīja vienu no būtiskākajiem impulsiem 1995.gada banku krīzei Latvijā. Izmeklēšanas gados iegūtie materiāli tika apkopoti 70 sējumos ar 81 apsūdzības punktu. 
Ne mazāk apjomīgs bija arī spriedums — 475 lapas biezo dokumentu tiesnesis sāka lasīt otrdien, 26.aprīlī, tā noslēguma daļai piektdien veltot četras stundas. Kā pēc sprieduma pasludināšanas žurnālistiem īsi pavēstīja A.Lavents, viņš neuzskatot, ka būtu izdarījis noziegumu, tāpēc iesniegšot apelācijas sūdzību. Gatavību spriedumu pārsūdzēt apliecināja arī T.Freimanis.
Prokurors J.Pēda pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par tālāko rīcību vēloties iepazīties ar spriedumu, taču tajā esot dažas nianses, kas liecinot, ka prokuratūra to varētu pārsūdzēt. Šīs detaļas prokurors piektdien vēl neatklāja.
Kā J.Pēda izteicās sarunā ar Dienu, tiesas izmeklēšanas laikā lielākā daļa liecinieku nav varējuši atcerēties pirmstiesas izmeklēšanas laikā sniegtās liecības, to vidū arī M.Gailis, U.Osis un A.Piebalgs. Tomēr prokuroram neesot pamata uzskatīt, ka liecinieku rīcība bijusi ļaunprātīga. Vienīgais, kurš stingri apstiprinājis agrāk teikto, bijis kādreizējais Latvijas Bankas vadītājs Einars Repše, stāstīja prokurors.
J.Pēda vēlas iepazīties ar motīviem, kādus tiesa minējusi, attaisnojot A.Laventu un T.Freimani daļā par kaitniecību. Taču, kā norādīja J.Pēda, izmeklētājiem nav pierādījumu tam, ka, piemēram, būtu sanākusi sapulce un tās dalībnieki vienojušies kaitēt Latvijas valstij. Šā nozieguma pierādījumi izriet no lietas materiāliem, taču tiesa, kā noprotams, tos nav atzinusi par pietiekamiem. Kā klāstīja J.Pēda, tiesājamo vainas pierādīšanu apgrūtinājis apstāklis, ka aizstāvībai bija iespējas iepazīties ar pirmo notiesājošo Rīgas apgabaltiesas spriedumu un izdarīt secinājumus, lai mainītu savu pozīciju.
BB krimināllietu tiesa sāka skatīt 2003.gada oktobrī. Taču pirms tam, no 1997.gada oktobra līdz 2001.gada nogalei, šo lietu jau skatīja Rīgas apgabaltiesa, kas tiesneses Ināras Šteinertes vadībā A.Laventu sodīja ar brīvības atņemšanu uz 9 gadiem, T.Freimani — uz 6 gadiem, bet A.Līdumu — uz 3 gadiem 3 mēnešiem.
Šo spriedumu vēlāk atcēla Augstākās tiesas Senāts, izpildot 2002.gada novembrī pasludināto Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) nolēmumu, kas tapa, izskatot A.Laventa sūdzību pret Latvijas valsti. ECT atzina, ka Latvija pārkāpusi baņķiera cilvēktiesības, pārāk ilgi turot viņu pirmstiesas apcietinājumā, pietiekami ātri nenodrošinot lietas izskatīšanu tiesā un liedzot iespēju satikties ar ģimeni.
Atšķirībā no pirmā procesa "otrajā cēlienā" BB lietas izskatīšana notika raiti. Izpalika tiesājamo sūdzības par veselības stāvokli un noraidījumi tiesai. T.Freimanis gan sprieduma pasludināšanas laikā lūdza atļauju sēdēt, aizbildinoties ar nesen izdarīto ceļgala operāciju un augsto asinsspiedienu, taču viņa veselības stāvoklis bija pietiekami labs, lai rezolutīvo daļu noklausītos stāvus. J.Pēda apstiprināja, ka tiesājamie procesu nav vilcinājuši, un izskaidroja to ar faktu, ka viņiem piemērotais drošības līdzeklis — policijas uzraudzība — nebija saistīts ar brīvības atņemšanu.

Latvijā visgarākā darba nedēļa ES
Diena  05/09/05     Latvijā pilnu slodzi strādājošie iedzīvotāji nedēļā strādā vidēji 43,3 stundas, kas ir augstākais rādītājs Eiropas Savienības valstīs, liecina pētījums, ko veicis Eiropas fonds dzīves un darba apstākļu uzlabošanai. Kā ziņo LETA, otrais un trešais lielākais nostrādāto stundu skaits ir Lielbritānijā un Polijā, kur ļaudis strādā vidēji 43,1 un 41,5 stundas nedēļā. Latvijas kaimiņvalstīs Igaunijā un Lietuvā strādājošie nedēļā darbā pavada attiecīgi 41,4 un 39,4 stundas.

Meklē eksporta tirgus
Juris Paiders,  NRA  04/10/05    Statistikas rādītāji rūpniecībā uzrāda krīzi, kamēr uzņēmēji to noliedz un strauji attīstās.
Mazo ražošanas uzņēmumu attīstību ierobežo tirdzniecības uzņēmumu noteikumi, kuri paredz piegādāt preces uz kredīta.
"Man viss pēdējais gads bijis labs, jo izgatavojām īpašus granīta apgaismes stabus, kurus eksportējam uz Zviedriju," sarunā ar Neatkarīgo atzīst Aivars Kerliņš, SIA Aivars K īpašnieks un vadītājs. Uzņēmuma galvenā nozare ir granīta apstrāde. Aivars K strādā Stalbes pagastā. Šosejas Rīga–Valmiera malā ir uzņēmuma darbnīca (veikaliņš). 70% uzņēmuma apgrozījuma veido kapiem domātā produkcija.
Aivars K ir ģimenes uzņēmums, kurš no individuālā uzņēmuma tagad pārveidots par SIA, sieva strādā par grāmatvedi, kopumā nodarbināti astoņi cilvēki, tostarp arī A. Kerliņa dēls un meita.
"Pēc mūsu produkcijas ir liels pieprasījums, gribētos tikai atrast pastāvīgu tirgu. Ideju ir ļoti daudz, bet nevaram tās visas realizēt, jo mums ir jādzīvo. Ražojam granīta izstrādājumus, piemēram, dekoratīvās sēnes. Mēģinājām sākt ražot veikaliem, taču tas mums nav tik izdevīgi. Vispirms prece ir jāsaražo, tad tā jānosūta uz veikalu, un tad kaut kad veikals samaksās mums. Taču kalējiem ir jāmaksā nauda vispirms. To kalējam samaksāto naudu es atpakaļ dabūšu kaut kad pēc daudziem mēnešiem, ja preci pārdos. Tāpēc strādājam pēc pasūtījumiem," attīstību skaidro mazais Stalbes uzņēmums. Tā darbu visvairāk sarežģī grāmatvedība.
"Neesam miljonāri. Amatniekiem vajadzētu brīvi strādāt, samaksāt, lai nav jānoņemas ar muļķībām, jāskrien uz ieņēmumu dienestu, jāraksta visādi papīri. Visa tā papīru darīšana," skarbi nosaka A. Kerliņš.

Stagnācija rūpniecībā turpinās
Bens Latkovskis,  NRA  05/10/05    Šā gada pirmajā ceturksnī rūpnieciskās produkcijas izlaides pieaugums ir mazākais kopš 1999. gada.
No visām svarīgākajām Latvijas tautsaimniecības nozarēm rūpniecība šobrīd uzrāda vislēnākos pieauguma tempus. Šā gada pirmajos divos mēnešos pat bija vērojams apjomu samazinājums. Tikai neliels pieaugums martā ļāva pirmo ceturksni beigt ar minimālu pieaugumu 1,1%, turklāt apstrādes rūpniecībā šis rādītājs bija vēl zemāks – 0,9%.
Centrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka šā gada martā salīdzinājumā ar iepriekšējā gada martu sezonāli izlīdzinātā produkcijas izlaide pieaugusi par 3,2%, tai skaitā apstrādes rūpniecībā par 2,0%, elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē par 6,0%, ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē – par 20,9%. 
Salīdzinot ar iepriekšējā gada martu, šā gada martā pārtikas produktu un dzērienu ražošanas nozarē ražošanas apjomi pieauguši par 2,6%. Tomēr gada pirmo divu mēnešu nelabvēlīgie rādītāji šai rūpniecības nozarei neļāva beigt ceturksni ar pieaugumu. Pārtikas rūpniecības apjomi pirmajā ceturksnī ir par 0,1% mazāki nekā pirms gada. Jāteic, ka pārtikas rūpniecība veido aptuveni trešdaļu no visas Latvijas apstrādes rūpniecības. 
Pārtikas rūpniecībā rādītājus uz leju stipri velk ieilgušais apjomu kritums zivju un zivju produktu pārstrādē. Arī marts nav bijis izņēmums, un šajā apakšnozarē apjomi gada laikā samazinājušies par 24,3%. Citās pārtikas rūpniecības apakšnozarēs situācija nav tik bēdīga. Gaļas un gaļas produktu ražošanā, pārstrādē un konservēšanā apjomi pieauguši par 11,2%; augļu un dārzeņu pārstrādē un konservēšanā – par 9,3%; dzērienu ražošanā – par 6,1%; piena produktu ražošanā – par 4,5.
Kopējos rūpniecības pieauguma rādītājus būtiski samazina apjomu kritums metālu ražošanā. Martā ražošanas apjomi metālu ražošanā samazinājušies par 32,4%, bet pirmajā ceturksnī – par 15,5%. Te gan jāpiebilst, ka pērn metālu ražošanā bija vērojami gluži vai fantastiski pieaugumi ļoti labvēlīgās tirgus konjunktūras dēļ. Šogad konjunktūrai pasliktinoties, apjomi samazinās. Tāpat pirmais ceturksnis bijis nelabvēlīgs koksnes pārstrādātājiem. Šajā nozarē apjomi samazinājušies par 6,3%, tai skaitā martā par 2,4%.

Delna: ES struktūrfondus dala necaurskatāmi 
Irina Jesina,  Diena  05/10/05    ES struktūrfondu (SF) vadībā valda nesakārtotība, vāja kontroles sistēma rada iespēju noteiktam cilvēku lokam ātrāk tikt pie finansējuma, necaurskatāmi notiek arī apstiprināto projektu ieviešana — šīs ir tikai nedaudzas no Sabiedrības par atklātību Delna ES fondu sadales analīzes projekta ietvaros atklātām nepilnībām. Projekta gaitā Delna jau panākusi, lai tiktu novērstas ierēdņu iespējas subjektīvi ietekmēt projektu vērtēšanu, lai uz naudas dalītājiem attiektos interešu konfliktu likuma kritēriji un lai informācija par atbalstītiem projektiem kļūtu atklāta, taču arī turpmāk centīsies novērst korupcijas riskus ES fondu sadalē un trūkumus konkursu norisēs.
Par to pirmdien uzņēmējus informēja Delnas ES fondu projekta vadītāja Karina Janova. Piedaloties par SF sadali atbildīgo darba grupu un komiteju sanāksmēs, kā arī saņemot projektu iesniedzēju sūdzības, K.Janova secināja, ka vairākos projektu konkursos uz to izsludināšanas brīdi nebija zināma pilnīga informācija par iesniegšanas noteikumiem, finansējums tika garantēts tiem, kas pirmie pieteicās konkursos, pieteicējiem ir ierobežotas tiesības pārsūdzēt ierēdņu lēmumus, bet kopumā SF sistēmā valda informācijas trūkums un tajā ir apgrūtināta NVO līdzdalība. Visvairāk pretenziju Delna esot saņēmusi par Latvijas investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) administrētajām programmām, kuru vadlīnijas nepaskaidro, kādas izmaksas var segt no SF un kādas nevar, vai kuru ietvaros finansējumu ieguva nevis kvalitatīvākie, bet ātrāk iesniegti projekti.

Gada inflācija aprīlī - 6,9% 
LETA  05/10/05     Salīdzinot ar 2004.gada aprīli, pagājušajā mēnesī patēriņa cenas pieaugušas par 6,9%, tajā skaitā preču cenas - par 6,9%, bet pakalpojumu cenas - par 7,2%, aģentūra LETA uzzināja Centrālajā statistikas pārvaldē (CSP).
Patēriņa cenas aprīlī, salīdzinot ar martu, pieaugušas par 1%. Preču cenas paaugstinājušās par 0,9%, bet pakalpojumu cenas - par 1,5%.
Gada pieauguma tempa paātrināšanos veicinājis straujāks degvielas, ambulatoro un stacionāro medicīnas pakalpojumu, īres maksas un atsevišķu pārtikas produktu - gaļas, maizes, kartupeļu - cenu kāpums. Pieauguma tempu ievērojami palielinājušas arī gandrīz nemainīgās augļu cenas šā gada aprīlī pretstatā cenu kritumam pērn.
Lielākā ietekme uz patēriņa cenu pieaugumu aprīlī bijusi degvielas, medicīnas pakalpojumu un pārtikas produktu cenu kāpumam.
Degviela aprīlī sadārdzinājusies par 6,1%.
Palielinājušās pacientu iemaksas atsevišķiem medicīnas pakalpojumiem līdz ar jauno Ministru kabineta noteikto veselības aprūpes organizēšanas un finansēšanas kārtību. Dārgāki kļuvuši arī medicīnas pakalpojumi, kuru atmaksu sedz no valsts budžeta.
Kā norāda CSP, ambulatoro medicīnisko pakalpojumu cenas pieauga par 13,9%, ģimenes ārstu un speciālistu pakalpojumu cenas - par 33,7%, bet slimnīcu pakalpojumu cenas - par 59,8%.
Aprīlī atbilstoši grozījumiem likumā "Par dzīvojamo telpu īri" pieauga arī īres maksa.
Lai gan ievērojami jeb par 14,8% pazeminājušās dārzeņu cenas, lielai daļai pārtikas produktu cenas pieaugušas - kartupeļiem par 16,4%, sieram par 2,7%, maizei par 2,2%, sviestam un eļļām par 1,7%, gaļai un to izstrādājumiem par 1,6%, cukuram par 1,3%, zivīm un to izstrādājumiem par 1,1%.
Ņemot vērā jaunās sezonas preču parādīšanos tirdzniecībā, turpinājušas paaugstināties apģērba un apavu cenas.
Lētāki kļuvuši vienīgi mobilo telekomunikāciju un interneta pakalpojumi, datortehnika un ziedi.
CSP norāda, ka Igaunijā 2005.gada aprīlī, salīdzinot ar martu, patēriņa cenu vidējais līmenis paaugstinājies par 0,4%. Galvenokārt to izraisījis degvielas cenu kāpums. Salīdzinot ar 2004.gada aprīli, patēriņa cenas Igaunijā šogad aprīlī bijušas par 4,7% augstākas.
Lietuvā arī patēriņa cenas aprīlī pieaugušas par 0,4%. Galvenokārt to ietekmējis apģērba, apavu un degvielas cenu pieaugums, kā arī mobilo telekomunikāciju pakalpojumu cenu pazemināšanās. Salīdzinot ar iepriekšējā gada aprīli, patēriņa cenas Lietuvā pieaugušas par 3,2%. 

Bīstamākā vieta gāzesvadu sistēmā ir Inčukalna gāzes krātuve
LETA  05/10/05    Sprādzienbīstama ir visa Latvijas gāzes apgādes sistēma, tomēr visbīstamākā vieta ir Inčukalna pazemes gāzes krātuvē (IPGK), otrdien Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas sēdē informēja AS "Latvijas gāze" (LG) valdes priekšsēdētājs Adrians Dāvis. 
Ja IPGK notiktu avārija, Latvija varētu saņemt līdz 30% no visas nepieciešamās gāzes, savukārt patlaban, izmantojot krātuvi, ir iespējams piegādāt jebkuru gāzes daudzumu. 
Dāvis informēja, ka krātuves sistēma darbojas augsta spiediena režīmā, tādēļ tiek veikti papildu drošības pasākumi. LG ir vienošanās ar Drošības policiju, kas pastāvīgi apsargā krātuvi. Savukārt avārijas gadījumā ar seku novēršanu nodarbotos kompānija "Gazbezopasnostj", ar kuru LG noslēgts līgums. 
Kā sacīja LG valdes priekšsēdētājs, Eiropā ir tikai divas kompānijas, kas ar to var nodarboties - "Gazbezopasnostj" un "Gas de France" meitas uzņēmums. Vērtējot Krievijas speciālistu profesionālismu, Dāvis uzsvēra, ka viņu pieredze ir nesalīdzināmi lielāka nekā Eiropas kompānijām, arī cenas esot daudz zemākas. 
Runājot par maģistrālā gāzes vada Tallina-Vireši plīsumu, viņš pauda viedokli, ka tas ir sīks elements LG dzīvē un svarīgākais ir panākt, lai avārijas vairs neatkārtotos. Tomēr, pēc Dāvja domām, avārija var atkārtoties, jo visa sistēma ir sprādzienbīstama. 
Kā informēja LG vadītājs, visa gāzesvadu sistēma pārņemta no Krievijas 1991.gadā un tā neatbilst Eiropas standartiem. 
LG statistika liecina, ka 29% gāzesvadu ir 40-45 gadus veci, 26% - 20-30 gadus veci, bet 14% - 35-40 gadus veci. 
Kompānija gan drošības uzlabošanā laikā līdz 2010.gadam plāno investēt 80 miljonus latu, no kuriem 54 miljoni paredzēti IPGK, 14 miljoni latu - maģistrālajiem gāzesvadiem, bet 11 miljoni latu - sadales sistēmai. 
Savukārt par jaunu gāzesvadu būvniecību, pēc Dāvja teiktā, var aizmirst, jo tas izmaksā pārāk dārgi. Viens kilometrs maksā aptuveni 300 000 latu. 
Kā ziņots, pirmo ekspertīžu rezultāti liecina, ka LG gāzes vada eksplozija pie Valmieras notika nekvalitatīvas metinājuma šuves un neatbilstoša biezuma cauruļvada dēļ. 

Multihalles celtnieki cer, ka nākamgad veiksies
Agris Blūmfelds,  NRA  05/12/05    Hokeja pavasaris ar zaudējumu Zviedrijas valstsvienībai Latvijas izlasei Austrijā ir beidzies, un mūsu hokejisti pagājušajā naktī ap pulksten vieniem lidostā Rīga sagaidīti mājās. 
Mājās atgriezušies arī visi hokeja fani. Viņiem šis čempionāts, tāpat kā citos gados, bijis vētrains. Vairākus līdzjutējus Austrijā aizturējusi policija par alkohola lietošanu, divi latvieši sniegusi policijai paskaidrojumus par viņu mašīnā atrastajiem nažiem, kuri bijuši domāti desas griešanai. Vēl kāds hokeja tūrists no Latvijas izvēlies no autobusa un guvis galvas traumu, ziņo policija. Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās informācijas, kāds hokeja fans Austrijā, uzkāpjot kokā un pēc tam nokrītot, salauzis kāju. Pēc tam, kad slimnīcā uzlikts ģipsis, viņš no hospitāļa patvaļīgi aizgājis un turpinājis fanot.
Salīdzinoši mierīgi uzvedusies tie Latvijas fani, kas palikuši mājās.
Karstasinīgi par mūsu izlases gaitām Austrijā interesējušies arī jaunās hokeja Multihalles celtnieki. Viņi cer, ka nākamgad, spēlējot mājās, mūsējie iegūs augstāku vietu par septīto. Halles būvdarbu meistars Ivars Klibiķis stāsta, ka šo un aizvadīto hokeja čempionātu skatījies mājās, televīzijā. Uz krogiem vairs nevelkot, viņaprāt, labāk ripas dzenāšanu vērot kopā ar ģimeni. Ivaram vislabāk patikusi mūsējo spēle ar Somijas valstsvienību, kurā latvieši izcīnīja varonīgu neizšķirtu. 
"Tikai ar ASV mums nepaveicās, tiesneši piepalīdzēja, arī ar zviedriem varējām nospēlēt labāk," secina būvdarbu meistars. Viņš cer, ka Latvijas izlase viņa un biedru celtajā hallē nākamgad nospēlēs vēl labāk nekā šogad un citos gadus. "Augstāk par septīto vietu noteikti jātiek, tomēr, kā nekā – mājas spēle!" Ivars nekad nav braucis uz ārzemēm, lai vērotu Latvijas hokejistu sniegumu klātienē, viņš pieļauj domu, ka pēc pāris gadiem varētu aizbraukt. Nākamgad gan nesanākšot, jo Latvijas izlase spēlēs mājās.
Kā izrādījies, šajā pasaules čempionātā Latvijas izlases spēles skatītājiem bijušas pat svarīgākas par ASV prezidenta Džordža Buša vizīti. Pasaules čempionāta hokejā spēle starp Latvijas un Ukrainas valstsvienībām Latvijā piesaistīja vairāk televīzijas skatītāju nekā vienlaikus translētā ASV prezidenta Dž. Buša oficiālā uzruna Mazajā ģildē.
Bankas «Baltija» noguldītājiem parādās cerība atgūt naudu
Bens Latkovskis,  NRA  05/12/05     Banka "Baltija", kura atrodas likvidācijas procesā, Rīgas apgabaltiesā iesniegusi prasību pret Latvijas Banku, par 184,66 miljoniem latu.
Atgādināsim, ka Bankas "Baltija" likvidatori BDO Invest Rīga pirms vairākiem gadiem bija iesnieguši Stokholmas šķīrējtiesā prasību pret Bankas "Baltija" auditorfirmu Coopers&Lybrand, taču pērn septembrī tiesa šo prasību noraidīja. Tiesas spriedumā tika norādīts, ka liela daļa vainas Bankas "Baltija" bēdīgajā krahā jāuzņemas Latvijas Bankai.
Toreiz BDO Invest Rīga vadītājs Andris Deniņš uz Neatkarīgās jautājumu, kā likvidatori domā rīkoties tālāk, atbildēja, ka pastāvot vairāki varianti, no kuriem viens ir sniegt prasību tiesā pret Latvijas Banku. Tagad, pēc vairāku mēnešu kavēšanās tas ir izdarīts. BDO Invest Rīga preses sekretārs Aldis Vaivars teic, ka ilgā kavēšanās ar prasības pieteikumu bijusi lēmuma pieņemšanas komplicētības dēļ. "Tā tikai sākumā liekas, ka ir pagājis ilgs laiks. Lai sagatavotu šādu prasību, ir jāveic milzīgs juridisks darbs. 
Prasības pieteikums vien ir uz piecdesmit lapām. Mums bija jādabū visi dokumenti no Stokholmas, kā arī ar juristiem jāizstrādā taktika, kā vest lietu tiesā," stāsta A. Vaivars. Viņš atsakās izpaust faktus, uz kuriem balstīsies prasības pamatojums. "Mēs gatavojamies tiesai un tāpēc negrasāmies iepriekš atklāt visas kārtis," saka A. Vaivars. 
Premjera Aigara Kalvīša padomnieks ekonomikas jautājumos Aigars Štokenbergs uz jautājumu, kā prasības apmierināšana varētu ietekmēt Latvijas tautsaimniecību un vai premjeram ir kāds konkrēts rīcības plāns, atbild īsi: "Es kā bijušais tiesnesis varu teikt tikai vienu – jebkura prognožu izteikšana jeb spriedelēšana par šo tēmu var tikt traktēta kā spiediens uz tiesu. Šobrīd nostāšanās vai nu noguldītāju pusē, vai izsakot rūpes par valsts ekonomisko stabilitāti, var tik tulkota kā tiesas ietekmēšana. Tāpēc, lai šo jautājumu lemj tiesa." Prasības pieteikums Rīgas apgabaltiesā saņemts 9. maijā. Vēl nav zināms, vai tiesa vispār šo prasību pieņems izskatīšanai. Par to, vai pieteikums pieņemams izskatīšanai un ierosināma civillieta, jāizlemj tiesnesei Zaigai Vrubļevskai. Visticamāk, to, vai ierosināma civillieta, tiesnese izlems pirmdien, 16. maijā.
Advokātu biroja Loze, Grunte&Cers partneris Gundars Cers Neatkarīgajai paskaidroja, ka likumā ir atrunāti ļoti konkrēti noteikumi, kad tiesa var atteikt izskatīt šo prasību. Jādomā, ka šie noteikumi ir labi zināmi arī BDO Invest Rīga juristiem un viņi būs sagatavojuši juridiski korektu prasības pieteikumu. 
Tas nozīmē, ka drīzumā mūs gaida jauns cēliens Bankas "Baltija" lietā un apkrāptie noguldītāji var cerēt uz kādu kompensāciju. G. Cers neatminas, ka kādreiz Latvijas tiesās būtu skatīta tik apjomīga civilprasība. Viņš arī paskaidro – tā kā Banka "Baltija" ir maksātnespējīga, tā ir atbrīvota no noteiktās tiesas nodevas, piesakot civilprasību. 
Banka "Baltija" pieteikumā tiesai norādījusi, ka Latvijas Banka uzraudzījusi tās darbību, turklāt līdz 1995. gadam Banka "Baltija" bijusi viena no nozīmīgākajām kredītiestādēm Latvijā. Pieteikumā arī akcentēta apjomīgā sarakste ar Latvijas Banku. Atgādināsim, ka Bankas "Baltija" krahs notika gandrīz tieši pirms desmit gadiem – 1995. gada maijā.

Kultūrā...

Izstādes
Līvija Dūmiņa,  NRA  05/07/05    
- Valsts Mākslas muzeja Baltajā zālē pirmdien pulksten 18 atklās tēlotājas mākslas izstādi ART/W20 – divdesmitais gadsimts Valonijas mākslā (Beļģija). Tajā apskatāmi Valonijas 20. gadsimta mākslinieku darbi – gleznas, tēlniecība, zīmējumi, fotogrāfijas, instalācijas – attēlojot šā reģiona mākslas saistību ar Eiropas kultūras centriem un nozīmīgākajām skolām, stilistiskās paralēles, kā arī reģiona nacionālās iezīmes. Projekta mērķis ir iepazīstināt ar valoņu 20. gadsimta nozīmīgākajiem virzieniem: simbolismu (Emīls Motts), abstrakcionismu (Marsels Luī Boņē), reālismu tā visdažādākajās izpausmēs, ekspresionisma un citu virzienu mijiedarbē, apvienojot modernismu un klasiskās glezniecības vērtības, sirreālismu (Renē Magrits, Pols Delvo, Luī van de Špīgele, Pols Birī u.c.) un postdadaismu (Žaks Lizēns). Kopumā būs skatāmi 63 autoru 108 darbi. 
- Latvijas Mākslas savienības galerijā no otrdienas līdz sestdienai skatāma konkursa Jautā, un Tu uzzināsi! noslēguma izstāde. Konkurss notika pagaidām vienīgās publiski pieejamās Latvijas padomju perioda mākslas ekspozīcijas LMS Atklātā krājuma ietvaros, lai pievērstu jauniešu uzmanību un veidotu pilnvērtīgu priekšstatu par šo Latvijas mākslas vēstures posmu un tā māksliniekiem. LMS kolekcijas izstādē līdzās oriģināliem būs apskatāmas jauniešu veidotās Atklātā krājuma kolekcijas darbu kopijas vai parafrāzes, fotoinscenējumi, motivācijas teksti un iegūtās laikmeta liecības. Konkursā piedalījās 44 jaunieši (14–19 gadus veci) gan no mākslas, gan vispārizglītojošām skolām.
- Valsts Mākslas muzejā sestdien pulksten 19 atklās fotogrāfes Māras Brašmanes personālizstādi Muzejnieki. Tā ir portretu galerija un atklāj fotogrāfes iemūžinātos cilvēkus, kas visu savu dzīvi vai daļu no tās veltījuši mākslai, literatūrai, vēsturei, tās izpētei, popularizēšanai un saglabāšanai – muzeju darbiniekus. Ne tikai vēsturniekus, mākslas zinātniekus un restauratorus, bet arī zāļu uzraugus un sargus, bez kuriem muzeju dzīve nav iedomājama. M. Brašmane lielāko darba dzīves daļu pavadījusi muzejos, strādājot par fotogrāfi, un šādas izstādes ideju lolojusi jau sen. Turklāt izstādes atklāšana simboliski iesāk akcijas Muzeja pavasaris pasākumus Valsts Mākslas muzejā.
Kā laba šokolāde
Maija Rudovska,  NRA  05/07/05    Raimonds Staprāns ir viens no tiem latviešu izcelsmes māksliniekiem, kura vārds pazīstams ASV un Rietumeiropā.
R. Staprāna izstāde Rīgas galerijā ir no tiem notikumiem Latvijas mākslas pasaulē šajā pavasarī, ko nevajadzētu palaist garām, – tā aplūkojama līdz 14. maijam. 
Mākslinieka gleznās attēlotas Kalifornijas ainavas un klusās dabas – vēss, distancēts, estetizēti intelektuāls skatījums. Galvenā atšķirība – visu izgaismo Latvijā tik nepazīstamā, bet Ziemeļkalifornijai raksturīgā tiešā, izteiktā gaisma. Jebkura līnija vai laukums veidots ģeometriskā precizitātē, pat stikla glāzes atspīdums nešķiet nejaušs, bet gan mērķtiecīgi vilkts no viena konkrēta punkta uz nākamo. Izstādītajos R. Staprāna darbos nav cilvēku, nav darbības vai spraiguma, ir tikai vientuļi objekti un atsevišķu krāsu laukumu savstarpējās saspēles. Okeāna zilais debesīs un piena baltais šķīvī. Nav nekā lieka, viss attēlotais ir otas noglaudīts un pārdomāts. 
Pats mākslinieks teicis, ka mākslai jāsniedz tās nedefinējamās izjūtas, kas parasti piemīt spontānai mīlas aizrautībai vai labas šokolādes baudīšanai. 
Un šķiet, ka R. Staprāna darbi patiešām izraisa netveramu, vārdos neizsakāmu sajūsmas vilni.

Vairāk kultūras
Arno Jundze,  NRA  05/07/05    Labā ziņa ir tā, ka turpmāk sestdienās Neatkarīgās lappusēs būs vairāk vietas kultūrai. Tas tapis iespējams, pateicoties laikraksta sadarbībai ar Valsts kultūrkapitāla fondu.
Ideju par to, ka kultūrai nav jābūt ieslodzītai kādā īpašā zonā – glabātavās, muzejos vai fondos, kur tā pieejama izredzētiem lietpratējiem, diktē modernais laikmets un realitāte. Tieši tāpēc sniegt vairāk kultūras ir jebkura sevi cienoša laikraksta pamatlapu, ne īpašu kultūrzonu uzdevums. Dzirdot šādu apgalvojumu, runājot sportistu terminoloģijā, kāds varētu iebilst – kāpēc gan kultūrai nedot pirmo starta pozīciju. Atbilde uz šo iebildi ir vienkārša.
Vispirms jau kultūra ir pietiekami stipra, lai iztiktu bez handikapiem un reveransiem. Otrkārt, jebkurš mūsdienu plašsaziņas līdzeklis būtībā ir ar lielāku vai mazāku regularitāti rakstīta autoru kolektīva vēstule, kas adresēta šodienā dzīvojošam lasītājam. Smalkajā vēstuļu rakstīšanas mākslā, ko kristīgā civilizācija izkopusi jau kopš apustuļu laikiem, būtisku lomu ieņem ne jau rakstīta teksta apjoms, bet gan post scriptum – nelielā, bet kodolīgā piezīme vēstules beigu daļā, kas notiekošo nereti pagriež jaunā un jēgpilnā gaismā. Kultūras uzdevums mūsdienu pasaulē nav sēt, remontēt vai būvēt, kultūras misija ir veikt post scriptum funkciju, darot mūsu dzīvi garīguma un intelekta piepildītu. 
Kultūras īstā vērtība atklājas tikai tad, ja tā neslēpjas melnkoka tornī vai geto, bet spēj uzrunāt mūsdienu cilvēku saprotamā un mūsdienīgā valodā, izmantojot nolasāmus kodus. Kultūras radītās vērtības ir jaunā gadu tūkstoša vienīgais patiesais un iegūstamais aristokrātisms. To, protams, var kā smalku ekstru arī neatļauties. Tomēr – kāpēc gan sevi apzagt, dzīvot nabagāk, tukšāk? 
Formālu dižciltību apliecinošus falšus vapeņus un cilstkokus šodien par zināmu samaksu internetā var pasūtīt katrs, kam nav slinkums. Teātra izrādi, izstādi, grāmatu, filmu vai operu baudot, pavadītais laiks tomēr ir daudz izsmalcinātāks un piesātinātāks par lētu viltus grabuļu šķindoņu.
Tāpēc turpmāk lasiet Neatkarīgajā par kultūru vairāk. Un katru sestdienu citādāk, jo P. S. Kultūra savas lappuses veidos atbilstoši kultūras procesa aktualitātēm, ko nodrošina teātra, mūzikas, kino, mākslas un literatūras pasaules nemitīgais ideju virmojums.
 Būt vai nebūt
Arno Jundze,  NRA  05/10/05    Lai gan nav nepateicīgāka uzdevuma par mēģinājumu uz karstām pēdām prognozēt notikumu attīstību, svētdien notikusī Latvijas Rakstnieku savienības (LRS) pilnsapulce ir liktenīgs pavērsiens un to bez pārspīlējuma var dēvēt par stāvēšanu krustcelēs. Viens variants – leģendārā organizācija atzīst sevi par dinozauru un dodas pa skuju taku. Otrs ceļš, mūsdienīgāks un saprotamāks – organizācija atsakās no arhaisko kodu lietojuma, lai sāktu runāt realitātei atbilstīgā valodā. 
Nebūtu pareizi Misiņa bibliotēkas zālē notikušo dēvēt par revolūciju, drīzāk gan loģiskais pašsaglabāšanās instinkts ļāva nonākt pie būtiskiem labojumiem organizācijas statūtos. Tā nebija tikai likuma diktētā nepieciešamība, bet gan reāla iespēja miesās izplūdušajai LRS sakārtot savas rindas, neļaut inertiem, kūtriem biedriem izspēlēt kvoruma trūkuma kārti, bloķējot lēmumus, tikt galā ar biedra naudu nemaksātājiem. Nozīmīgs jauninājums ir arī statūtos ierakstītais obligātais audits. Situācija, kāda bija iespējama pirms dažiem gadiem, kad atklātībā nāca LRS rūpīgi slēptie parādi, vairs nebūs iespējama.
Arī Ievas Kolmanes ievēlēšana līdzšinējā LRS priekšsēža Jāņa Jurkāna vietā nav galma apvērsums – pazīstamais dramaturgs pāriet citā darbā. Galvenais, lai Ieva Kolmane un jaunievēlētā valde turpinātu Jāņa Jurkāna kursu finansiālās stabilizācijas virzienā.
LRS galvenā problēma bija tā, ka vismaz desmit gadus pēc neatkarības atjaunošanas organizācija dzīvoja citā dimensijā. Rakstnieki prestižu zaudēja, paši neefektīvi organizējoties. Radušās virkne mūsdienīgu organizāciju, kas projektos, programmās un plānos LRS apspēlē ar vienu roku – Latvijas Literatūras centrs, AKKA/LAA, Latvijas Grāmatizdevēju asociācija, tāpēc LRS būtu svarīgi ne vien izteikt draudzības apliecinājumus, bet konstruktīvi sadalīt kompetences, nespraucoties sfērās, kurās vilciens jau aizgājis. Vislabākā perspektīva LRS būtu līdzās lielajiem iekšzemes projektiem (Dzejas dienas, izcilu kultūras darbinieku jubilejas u.tml.) uzņemties arodbiedrības funkcijas. Rakstnieku sociālās aizsardzības jautājumi ir samilzis augonis, kas vistiešākajā veidā skar valsts kultūras kvalitāti, prestižu un nācijas garīgo attīstību.

Opersvētkos zvejos pērles 
Inese Lūsiņa,  Diena  05/10/05    Skaitlis trīspadsmit ir labs un nesīs veiksmi! — pārliecinošā balsī paziņo pazīstamais dakteris un opermūzikas popularizētājs Dainis Kalns, jo viņa rīkoto, nu jau 13.opermūzikas svētku Siguldā programma ir gatava un netrūkst arī atbalstītāju. 
Opersvētkos Siguldā pašā jūlija nogalē baudīsim rietumu pasaulē iecienītu, bet pie mums nepelnīti aizmirstu pasaules opermūzikas šedevru — Žorža Bizē operu Pērļu zvejnieks, kas Latvijā nav iestudēta kopš 1933.gada. Ar ļoti skaistām ārijām, duetiem un koriem bagātā opera, ko Ž.Bizē komponējis 24 gadu vecumā, pēc triju gadu studijām Itālijā, ierindojama izcilāko franču lirisko operu sarakstā blakus L.Deliba Lakmē un K.Sen–Sansa Samsonam un Dalilai. Nesamudžinātajā austrumnieciskajā sižetā jauniešu mīlestībai jāuzvar gan aizspriedumi (priesterienei liegts mīlēt), gan greizsirdība. Mīlas trijstūrī režisors Mihails Kublinskis kopā ar diriģentu Aleksandru Viļumani gatavojas izcelt mīlestības izaicinājumu pret varu, galvenās lomas uzticētas Maijai Kovaļevskai, Krišjānim Norvelim, Latvijā jau iemīļotajam amerikāņu tenoram Normanam Šanklam un lietuviešu baritonam Ģiedrim Žalim. Tērpus jau skicē māksliniece Ieva Kundziņa, bet kustību partitūra būs Alberta Kivlenieka ziņā, solistiem un LNO korim piesaistot dejojošus vietējos spēkus — Siguldas Tautas deju ansambli Vizbulīte. Taču "uzvedums nebūs Dienvidindijas pastkarte ar palmām un zelta budām. Tas ir ļoti dziļš, dramatisks stāsts par katra cilvēka tiesībām uz savu iekšējo brīvību, par drosmi mest izaicinājumu dogmai", sola režisors M.Kublinskis. Starp citu, Ž.Bizē operas iestudēšanu iespējamu darījusi Maskavas Lielā teātra izpalīdzība, atvēlot tā rīcībā esošās notis. 
Opermūzikas svētku atklāšanā Siguldā (30.jūlija dienas koncertā) pirmoreiz pie mums viesosies Klaipēdas muzikālais teātris, kurš gan ar savu māksliniecisko vadītāju Stasi Domarku, gan latvieti Ilmāru Lapiņu pie diriģenta pults priecēs ar dzīvespriecīgu, dejisku J.Štrausa tēva un J.Štrausa dēla mūzikas koncertizrādi (piedalās ne tikai orķestris, solisti un koris, bet arī balets). 
Galā koncertā 31.jūlijā līdzās mūsu klausītāju mīluļiem — tenoriem Roberto Sakam, Normanam Šanklam un diriģentam Karelam Markam Šišonam — viesosies franču baritons Pjērs Īvs Pruvo un dziedātāja, Mocarta un Monteverdi operu dīva Hjordisa Tebo. Pirmoreiz arī dzirdēsim viešņu no Peru — jauno soprānu Irīdu Martinesu, kura dzimusi Kostarikā, izglītojusies ASV, Itālijā un Vācijā un pēdējos gados ir regulāra Zalcburgas un Spoleto festivālu viešņa. 
Biļetes būs tirdzniecībā no 17.maija LNO kasēs un Siguldas informācijas centrā. Pateicoties VKKF, SEB Unibanka, Lattelekom, Auto Rīga un citu atbalstītāju ieguldījumam, biļetes maksās 3—10 latus.

Grāmatas
Arno Jundze,  NRA 05/11/05    
Džeks Keruaks. Dharmas blandoņas. Tulkojusi Amanda Aizpuriete. AGB, 2005
Amerikāņu kulta rakstnieka Džeka Keruaka Dharmas blandoņu latviešu tulkojuma tapšanas vēsturi laikam jau arī iespējams dēvēt par pamatīgu "blandīšanos laikā un telpā", tomēr beidzot tas ir noticis – grāmata izdota. Tiem lasītājiem, kas bija sajūsmā par Dž. Keruaka romānu Ceļā, droši var teikt – nebūs jāviļas. Tiem, kas nezina, kaut ko iesacīt ir grūti. Tā ir 20. gadsimta vidus (1958) amerikāņu literatūras klasika ar visām no tām izrietošajām sekām. Ja gadījies dzirdēt tādus jēdzienus kā bītņiki, Elles ķēķis, sekss, narkotikas, rokenrols un viskijs, ja dzirdētais jums neizraisa alerģiju, pamēģināt ir vērts. Turklāt jāpiebilst – rezultāts vienalga nebūs tāds, kādu to varētu paredzēt, šos jēdzienus uzskaitot.
Ludmila Golubovska. Reiki. Atvērtā kausa spēks. No krievu valodas tulkojusi I. Vaitmane. Rēriha grāmatnīca, 2005
Grāmata paredzēta gan tiem lasītājiem, kuriem nav ne mazākā priekšstata par reiki, gan tiem, kuri to labi apguvuši. Izdevēji apgalvo, ka Ludmilas Golubovskas darbs ir piemērots visiem, kas vēlas uzzināt, ko tad ietver reiki, kurā apvienotas Rei universālā enerģija un Ki dzīvības enerģija. 
Džons Grišams. Pavēste. Tulkojusi Zane Rozenberga. Zvaigzne ABC, 2005
Tiem, kas nezina, jāpaskaidro, kas šis tiešām ir tas gadījums, kad latviešu lasītājam darīšana ar pasaules bestselleru topa līderi (arī patlaban 18. pozīcija prestižajā The New York Times grāmatu topā ar jaunāko grāvēju Brokeris). Ja mums ir darīšana ar Džonu Grišamu, tad droši var teikt – būs lieliska intriga, elpu aizraujoši noslēpumi un negaidīti sižeta pagriezieni – gluži kā līdz šim lasītajos Dž. Grišama romānos vai pēc tiem uzņemtajās filmās Pelikānu lieta, Klients u. c.
Entonijs Bīvors. Staļingrada. Tulkojusi Silvija Brice. Atēna, 2005 
Piemērota grāmata vēsturiskajai maija nedēļai, kad pirms 60. gadiem fašistiskā Vācija parakstīja kapitulāciju. Arī vēsturnieka Entonija Bīvora vārds komentārus neprasa – pirms kāda laika Atēna sērijā Dzīvā vēsture, izdeva viņa pētījumu Berlīnes krišana 1945. Jāteic, daudzi vēstures eksperti Rietumos Staļingradu uzskata par E. Bīvora svarīgāko darbu. Autors šai grāmatā pārliecinoši apliecina, ka arī par vēsturiskiem notikumiem var uzrakstīt tā, lai interesanti būtu ne tikai pašam rakstītājam un saujiņai vēsturnieku. 
Tatjana Kačalova, Rihards Pētersons Mākslas vēstures pamati, Zvaigzne ABC, 2005
Tiem, kas lasījuši līdz šim publicētos abu autoru Mākslas vēstures pamatus divās daļās, jāpaskaidro, ka nule iznākušajam trešajam izdevumam ir virkne priekšrocību. Jaunajā grāmatā abas daļas apvienotas vienos vākos, turklāt tās ir pārstrādātas – tātad papildinātas. Grāmata piemērota visplašākajai auditorijai, un tajā īsi aptverti mākslas vēstures pamati no vissenākajiem laikiem līdz mūsdienām.
Kultūrziņa
Voldemārs Hermanis,  NRA  05/12/05     Dvēseles atspīdumi Latvijā un Sietlā. Divās Melngalvju nama velvju zālēs līdz 29. maijam skatāma Gunas Oškalnas-Vējiņas fotoizstāde Ticība, cerība, mīlestība. Tajā ieraugām tautā iemīļotu mākslas un kultūras darbinieku fotoportretus, kolorītus skatus no Latvijas novadiem, pāris fotoetīžu ar magnolijām no brauciena uz ASV. "Guna ar savu objektīvu vienmēr ir klāt īstajā brīdī," stāsta baletmeistare Lita Beiris. Varētu teikt, te vienkopus vesela slavenību galerija: Vija Artmane un Eduards Pāvuls kopīgi svinētā dzīves jubilejā, Margarita Stāraste ar mazdēlu Klifordu, Elza Radziņa un Oļģerts Šalkonis, Lita Beiris un Guntis Gailītis. Melnbaltā savrupībā Raimonds Pauls, bet Valsts prezidente V. Vīķe-Freiberga ar kungu Imantu tverti dziesmu svētku noskaņā.
Kā izstādes atklāšanā sacīja Ojārs Spārītis, šo darbu autorei ir redzīga acs un jūtīga sirds. Tautas fotostudijas Vidze ilggadējais vadītājs Ilmārs Millers uzskata, ka G. Oškalnas-Vējiņas dvēseliskais spektrs ietver sevī gan dabu un cilvēkus, gan dzimteni un teātra mākslu. Tagad kopš 
1. maija viņa vada fotostudiju Vidze un pati pārkāpusi apaļu dzīves gadskārtu. Šonedēļ Sietlā atklās latviešu mākslinieku 1. mākslas dienu izstādi ASV, uz kuru aizceļojuši arī vairāki šīs ekspozīcijas autores darbi.No aktiera atvadoties
NRA  05/12/05     VIGO ROGA (1967. gada 12. novembris – 2005. gada 10. maijs)
Labs. Jūtīgs. Maigs. Bezpalīdzīgs. Traģisks. Kluss. Taktisks. Liels. Silts. Vājš. Dabisks. Asprātīgs. Kautrīgs. Sirsnīgs. Apjucis. Vainīgs. Talantīgs. Krietns. Cēls. Gudrs. Mūsējais.
Cilvēks, pēc kura paliek gaišas izjūtas. Cilvēks – mīkla, noslēpums. Vigo no daudziem slēpās, bet, ja izdevās piekļūt, – viņš bija neticami sirsnīgs. 
Vigo Roga bija aktieris ar savu ļoti izteiktu patību. Viņš nebija aritmētiskais vidējais. Viņa lomas atšķīrās ar absolūtu dabiskumu. Ir aktieri, par kuriem mēdz teikt: ģeniāli vai arī vāji. 
Vigo Roga neietilpa nevienā no šīm grupām. Viņš vienmēr bija lielisks, labs, pārliecinošs. Pēc savām dotībām Vigo būtu varējis nospēlēt jebko. Viņš ļoti daudz strādāja, bet nepaguva nospēlēt Čebutikina lomu Trīs māsās. Lomu, kas pa īstam bija viņa un solījās būt izcila. 
Vigo bija lielisks Parfens Rogožins Idiotā, Dūdars Skroderdienās Silmačos, Viktors Rubens Vilkumuižas jaunkundzēs, tiesnesis Ļapkins-Tjapkins Revidentā. 
Pēdējā viņa ārēji nelielā, bet izrādē ļoti nozīmīgā loma bija Boļšincovs Mēnesī uz laukiem. Vigo Roga bija viens retajiem traģikomiskajiem aktieriem. 
Viņš spēja nevis žēlot vai izsmiet, bet saprast un mīlēt. 
Arī pats Vigo bija visu kolēģu mīlēts aktieris. Mēs esam zaudējuši savējo.
Jaunais Rīgas teātris

Sportā…

Latvijas hokejisti pasaules čempionātā cīnās neizšķirti ar Somiju 
LETA  05/09/05    Latvijas vīriešu hokeja izlase pasaules čempionāta F apakšgrupas otrajā spēlē pirmdien cīnījās neizšķirti 0:0 ar Somijas valstsvienību, saglabājot izredzes iekļūt ceturtdaļfinālā.
Lai iekļūtu pasaules čempionāta ceturtdaļfinālā, Latvijas izlasei pēdējā grupu turnīra mačā - 10.maijā ar Zviedriju - jāizcīna uzvara.
Pirmdienas mačā pirmā perioda sākumā bīstamāk uzbruka Somijas izlases hokejisti, un ripa jau otrajā minūtē pabija Artūra Irbes sargātajos vārtos. Tomēr mača tiesnesis vārtu guvumu neieskaitīja, jo pirms somu hokejista metiena Irbe ripu jau bija piespiedis pie ledus.
Perioda sestajā minūtē Latvijas izlase ieguva vairākumu un somu vārtsargu iespējas bija pārspēt Aleksandram Semjonovam un Kārlim Skrastiņam. Diemžēl Semjonova metiens bija nedaudz garām vārtiem, bet komandas kapteiņa Skrastiņa raidījumu atvairīja Somijas izlases vārtsargs Niklass Bekstrēms.
Spēles turpinājumā iniciatīvu atguva somi, turklāt Latvijas izlase divas reizes spēlēja mazākumā - 11.minūtē par laika vilcināšanu divas minūtes saņēma Irbe, bet 15.minūtē par bloķēšanu divu minūšu sodu saņēma Viktors Ignatjevs.
Pirmā perioda 13.minūtē mazākumā uz pretinieku vārtiem izrāvās Grigorijs Panteļejevs, tomēr Bekstrēms viņa metienu atvairīja.
Arī spēles otrajā trešdaļā nedaudz labāki izskatījās Somijas hokejisti, kas piektajā minūtē ieguva kārtējo vairākumu - divu minūšu sodu saņēma Semjonovs. Lieliski vārtus turpināja sargāt Irbe, kas vairākkārt glāba Latvijas izlasi no vārtu zaudējuma.
Latvijas hokejistiem otrajā periodā bīstamus momentus pie pretinieku vārtiem bieži neizdevās radīt. Vienīgais bīstamais metiens tika izdarīts trešdaļas 19.minūtē, kad pretinieku vārtsargu mēģināja pārspēt Panteļejevs.
Pēdējo trešdaļu labāk iesāka Latvijas hokejisti. Otrajā minūtē metienu uz somu vārtiem izdarīja Agris Saviels, bet vārtsarga atsisto ripu nespēja uztvert Leonīds Tambijevs. Mača 48.minūtē bīstami pie pretinieku vārtiem darbojās Aleksejs Širokovs, tomēr arī viņa metienu Bekstrēms atvairīja. Atlēkušo ripu vārtos mēģināja raidīt Panteļejevs, taču to izdarīt patraucēja pretinieku aizsargs.
Pēdējās trešdaļas 12.minūtē laba izdevība iziet vienatnē pret Somijas izlases vārtsargu bija Aleksandram Ņiživijam, tomēr Latvijas izlases uzbrucējam neizdevās uztvert Tambijeva piespēli.
Mača 55.minūtē Latvijas izlase palika mazākumā - divu minūšu sodu par pretinieka bloķēšanu saņēma Ignatjevs. Latvijas hokejisti mazākumā nospēlēja pietiekami droši, bet dažas sekundes pēc sodītā aizsarga atgriešanās laukumā bīstamu metienu pa Bekstrēma vārtiem izdarīja Ģirts Ankipāns. Somu vārtsargs kārtējo reizi ripu atsita sev priekšā, taču arī Jānis Sprukts nespēja to pielabot.
Mača pēdējās minūtēs Latvijas izlase turpināja uzbrukt, taču vārtus gūt tā arī neizdevās.
10.maijā Latvija savā pēdējā grupu turnīra mačā mērosies spēkiem ar Zviedriju, kas vietu ceturtdaļfinālā jau ir nodrošinājusi. No F grupas ceturtdaļfinālā tikušas ir arī ASV un Kanādas izlases, bet vēl vieta astoņu labāko pasaules valstsvienību vidū tiks Latvijai vai Somijai, kas grupu turnīrā mačus vairs neaizvadīs. 

Latvijas hokeja izlase uzvar Ukrainu un saglabā izredzes iekļūt cerurtdaļfinālā
LETA  05/09/05     Latvijas vīriešu hokeja izlase sestdien pasaules čempionāta F apakšgrupas
pirmajā spēlē ar 3:0 (0:0, 2:0, 1:0) uzvarēja Ukrainas valstsvienību, saglabājot izredzes iekļūt ceturtdaļfinālā.  Nākamo spēli Latvija aizvadīs 9.maijā, kad tiksies ar Somiju. Vēl F apakšgrupā
Latvijai 10.maijā būs jāspēlē ar Zviedriju.

Latvijas hokejisti piedzīvo sagrāvi pasaules čempionāta pēdējā mačā ar Zviedriju 
LETA  05/11/05     Latvijas hokeja izlase pasaules čempionāta F grupas pēdējā spēlē ar 1:9 graujoši zaudēja Zviedrijas valstsvienībai un kopvērtējumā ierindojās devītajā vietā.
Latvijas izlasei šī bija lielākā sagrāve pasaules čempionātos. Līdz šim lielākais zaudējums tika piedzīvots 1998.gadā, kad ar 0:6 tika atzīts Somijas valstsvienības pārākums.
Jau ar mača pirmajām sekundēm iniciatīvu pārņēma zviedri un jau 28.sekundē Niklass Kronvals atklāja spēles rezultātu.
Latvijas izlase turpmākajās minūtēs divas reizes ieguva skaitlisko vairākumu, tomēr bīstamus momentus pie pretinieku vārtiem radīt nespēja. Mača devītajā minūtē ļoti bīstami uz Artūra Irbes sargātajiem vārtiem izgāja Henrīks Zeterbergs, tomēr Latvijas izlases vārtsargs viņa raidījumu atvairīja.
Perioda 15.minūtē pēc Latvijas aizsargu kļūdas savā aizsardzības zonā jau 2:0 panāca Dāniels Alfredsons, vēl vairāk samazinot Latvijas hokejistu cerības iekļūt pasaules čempionāta ceturtdaļfinālā.
Bīstamāko momentu pie Zviedrijas izlases vārtiem mača 18.minūtē izveidoja Miķelis Rēdlihs, tomēr jaunajam uzbrucējam metiens neizdevās, bet trešdaļas pēdējā minūtē, izmantojot Leonīda Tambijeva noraidījumu, 3:0 vairākumā panāca Kristians Bekmans.
Arī otrais periods Latvijas izlasei iesākās neveiksmīgi, jo savu otro noraidījumu nopelnīja Tambijevs un Tūmass Rodīns jau trešdaļas 69.sekundē panāca 4:0 zviedru labā, pārspējot Irbi vārtos nomainījušo Edgaru Masaļski.
Otrās trešdaļas trešajā minūtē Latvijas izlases kapteinis Kārlis Skrastiņš bīstami izgāja uz pretinieku vārtiem, taču izdarīt metienu nespēja. Mača 27.minūtē Mārtiņš Cipulis un Aleksejs Širokovs izgāja divatā uz zviedru vārtiem, tomēr "Rīga 2000" uzbrucēja Cipuļa metiens nebija precīzs.
Otrās trešdaļas devītajā minūtē savu meistarību pēc Pētera Nūrdstrema demonstrēja Masaļskis, glābjot Latvijas izlasi no kārtējo vārtu zaudējuma, tomēr pēc septiņām minūtēm zviedri spēja panākt 5:0 - precīzs raidījums vairākumā padevās Magnusam Jūhansonam, kas izmantoja Oskara Bārtuļa noraidījumu.
Pēdējā trešdaļa Latvijas izlasei iesākās tikpat neveiksmīgi kā pirmās divas - jau 24.sekundē 6:0 panāca Jergens Jensons, kurš pēc sešām minūtēm panāca arī 7:0 Zviedrijas labā, bet vēl nepilnas minūtes 8:0 panāca Pēters Nūrdstrems.
Vienīgos vārtus pēdējās trešdaļas 11.minūtē, panākot 1:8 Latvijas izlases labā, pēc lieliskas Miķeļa Rēdliha individuālās darbības un labas piespēles guva Māris Ziediņš. Pie rezultatīvas piespēles tika arī Guntis Galviņš.
Tomēr zviedriem pēdējās trešdaļas 13.minūtē izdevās gūt arī devītos vārtus - precīzs bija Jūnass Hēglunds, kārtējo reizi izmantojot Tambijeva noraidījumu - 9:1.
Zviedrijas izlases hokejistiem bija vairākas labas iespējas rezultātu palielināt, tomēr Latvijas izlasi vairākkārt glāba Masaļskis.
Par mača labāko spēlētāju Latvijas izlases rindās tika atzīts Rēdlihs, bet zviedriem - Zeterbergs.
Kopumā par Latvijas izlases labākajiem spēlētājiem turnīrā tika atzīti vārtsargs Irbe, aizsargs Kārlis Skrastiņš un uzbrucējs Aleksandrs Semjonovs. 

Citādā ziņā…

Atzīmē Mātes dienu
BNS  05/08/05    Atzīmējot Mātes dienu, 8. maijā daudzviet Rīgā notiks koncerti un dažādi pasākumi, kuros piedalīsies gan bērni, gan pieaugušo kolektīvi, pavēstīja Rīgas domes Kultūras pārvaldē. 
Kultūras un atpūtas centrā "Imanta" plkst. 12 notiks koncerts "Cālēns sirsniņā", kurā piedalīsies Rīgas mazo vokālistu konkursa "Cālis 2005" laureāti, bērnu deju kolektīvs "Mazais Andžiņš", bērnu popgrupa "Tu un es" un vairāki viesmākslinieki. 
Latviešu biedrības nama Lielajā zālē tajā pašā laikā notiks koncerts "Pa kuru laiku izaugusi knīpa...". Koncertā piedalīsies bērnu vokālās studija "Knīpas un knauķi" dziedātāji, vokālā grupa "Framest" un privātskolas "Patnis" vokālais ansamblis. Kultūras pilī "Ziemeļblāzma" notiks bērnu vokālā ansambļa "Nāriņa" koncerts. 
Rīgas kultūras centrā "Iļģuciems" plkst. 13 notiks koncerts "Saules svētki", kurā piedalīsies popgrupa "Ildzēni", vokālais ansamblis "Pīlādzītis", teātra studija "Rampa", koklētāju ansamblis "Ilga" un sarīkojumu deju studija "Aurum". 
Vienlaicīgi Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā notiks koncerts māmiņām ar Rīgas Skolēnu pils folkloras kopas "Kokle", Rīgas Franču liceja deju kolektīva "Auseklītis", bērnu deju kolektīva "Dzīpariņš" un kokamatnieka Aldoņa Baldiņa dalību. 
Savukārt Svētā Jēkaba katedrālē plkst. 16 notiks koncerts "Mātes gars". Koncertā muzicēs Rīgas Vecās Svētās Ģertrūdes baznīcas kamerkoris "Cantus", Ieva Akuratere, Artis Gāga un citi mūziķi. Vienlaicīgi Rīgas Latviešu biedrības nama Baltajā zālē muzicēs Jāzepa Mediņa mūzikas skolas kamerorķestris Normunda Dreģa vadībā. 
Kultūras centrā "Iļģuciems" plkst. 18 notiks vēl viens koncerts – muzicēs Rīgas Doma kora skolas audzēkņi. 

Pieaudzis alkoholiķu skaits
BNS  05/09/05     Pērn Latvijā palielinājies alkoholiķu skaits, ko speciālisti skaidro ar slikto sociāli ekonomisko stāvokli valstī. Pērngad reģistrēti 113,8 alkoholiķi uz 100 000 iedzīvotāju, bet aizpērn – 94,3 alkoholiķi uz 100 000 iedzīvotāju, liecina pārskats par Latvijas iedzīvotāju veselību un veselības aprūpi 2004. gadā. Pārskatā minēts, ka turpina palielināties alkoholu pārmērīgi lietojušo bē rnu un pusaudžu skaits – pērn reģistrēts rekordliels šo bērnu skaits pēdējo gadu laikā – 501. Savukārt saslimstības līmenis ar alkoholismu bērnu un pusaudžu vidū saglabājies iepriekšējo gadu līmenī – 14 gadījumi. Pērn pieaudzis to cilvēku skaits, kas miruši no saindēšanās ar alkoholu – pērn bija 246 tādu cilvēku jeb 10,6 uz 100 000 iedzīvotāju. Savukārt ar narkotiku un citu psihoaktīvu vielu atkarību saslimstības līmenis pērn bijis 8,6 gadījumi uz 100 000 iedzīvotāju, kas arī nedaudz pieaudzis, salīdzinot ar 2003. gadā noteikto līmeni – 6,1.

Šā gada sākumā Latvijā 67% e-pasta vēstuļu bijis surogātpasts 
LETA  05/10/05     Šā gada pirmajā ceturksnī Latvijā 67% no visiem e-pasta sūtījumiem bijuši surogātpasts, liecina kompānijas "DEAC" statistika.
Pasaulē surogātpasta izplatība ir mazāka nekā Latvijā - vidēji 50% no visiem e-pasta sūtījumiem. "DEAC" valdes priekšsēdētājs Andris Gailītis aģentūrai LETA pauda bažas par surogātpasta straujo izplatību, atzīstot, ka šādu sūtījumu izplatība kļūst nekontrolējama.
"Ja necīnīsimies pret šo sērgu, tuvākajā laikā varam noslīdēt vēl zemākās informācijas tehnoloģiju ranga pozīcijās nekā līdz šim," uzsvēra "DEAC" pārstāvis.
Viņš pauda pārliecību, ka pērn novembrī pieņemtais Informācijas sabiedrības pakalpojumu likums, kas aizliedz komerciālu un citu ziņojumu sūtīšanu bez e-pasta saņēmēja atļaujas, nespēj ierobežot surogātpasta izplatību valstī.
"Jau toreiz daudzi informācijas tehnoloģijas speciālisti pauda bažas, ka likums nespēs mazināt surogātpasta izplatību," atgādināja Gailītis.
Viņš uzskata, ka, lai efektīgi apturētu šo "sērgu", ar problēmu jācīnās globālā mērogā, jo vairums surogātpasta tiek iesūtīts tieši vai pastarpināti no ārvalstīm.
Latvijā visbiežāk sastopamās surogātpasta tēmas ir līdzekļi, kas uzlabo seksuālo dzīvi, piedāvājumi ātri zaudēt svaru, medikamentu piedāvājumi, piedāvājumi iegādāties datortehniku un programmatūru, kā arī dažādi interneta pakalpojumi, e-reklāmas, semināri, kursu piedāvājumi, atpūta un ceļojumi. 

Policisti nevēlas strādāt Rīgas centrāLETA  05/11/05     Policisti nevēlas strādāt Rīgas pilsētas Galvenās policijas pārvaldes 21.policijas nodaļā, kas pārauga Rīgas centru un vecpilsētu, - šo kā vienu no iespējamajiem paaugstinātā korupcijas riska iemesliem šajā nodaļā Saeimas Pretkorupcijas komisijas sēdē minēja Kārtības policijas 21.nodaļas priekšnieks Mārcis Mežavilks. 
Komisijas sēdē deputāti izteica bažas par šīs nodaļas darba kvalitāti, jo no iedzīvotājiem tiekot saņemts daudz sūdzību par Rīgas centra policistu darbu. Atbildot uz pārmetumiem, policijas vadība skaidroja, ka tieši 21.nodaļas darbinieki patrulē visdzīvākajās Rīgas daļās - pilsētas centrā un vecpilsētā, tāpēc tie ir daudz vairāk nodarbināti nekā kārtībsargi Rīgas nostūros. 
Pēc Valsts policijas priekšnieka vietnieks Arvīda Marhela teiktā, šīs nodaļas darbinieki diennaktī konstatē 40 noziedzīgus nodarījumus, kamēr citu policijas nodaļu policisti - vidēji piecus noziegumus, savukārt policistu skaits -132 - ir līdzīgs kā citās nodaļās un arī atalgojums nav augstāks. 
Kā izteicās Mežavilks, šādos apstākļos "neviens neraujas un nestāv rindā", lai strādātu viņa vadītajā nodaļā, un profesionālākie darbinieki bieži izvēloties aiziet strādāt citur. Marhels piebilda, ka tiek risināts jautājums par darbinieku skaita palielināšanu šajā policijas nodaļā, taču, ņemot vērā ierobežotos finanšu līdzekļus, tas neesot viegli paveicams uzdevums. 
Tieši zemā konkurence uz darba vietām pilsētas centrā, kur ar strādājošiem policistiem komunicē arī Latvijas viesi, šodien tika minēts kā viens no riska faktoriem korupcijai 21.policijas nodaļā. 
Jau ziņots, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) par 300 latu kukuļņemšanu ir aizturējis trīs Rīgas pilsētas 21.policijas nodaļas policistus un vienu privātpersonu. Policijas darbinieki pieprasīja 300 latu kukuli kādam Francijas pilsonim par to, lai netiktu veikta pārbaude viņam piederošā uzņēmumā Rīgā. 
Marhels, atzīstot daudzās problēmas 21.nodaļā, noraidīja politiķu minējumu, ka šīs nodaļas darbinieki sliktā nozīmē izceltos uz pārējo fona un par notikušo pie atbildības būtu jāsauc nodaļas vadība. 
Mežavilks kā galvenās problēmas savā nodaļā minēja lielo personāla mainību, zemo izglītības līmeni, mazo atalgojumu un nesakārtotos saimnieciskos jautājumus. Tomēr viņš piekrita deputātu teiktajam, ka tie nevar būt par iemeslu, lai policijas darbinieki pieprasītu kukuļus. Pēc viņa domām, tā ir katra cilvēka personīgā atbildība. 
Policists gan nevarēja sniegt izsmeļošu atbildi uz komisijas deputāta Jura Dalbiņa (TP) jautājumu, ko viņš domā darīt esošo resursu ietvaros, lai celtu policistu atbildību pret saviem pienākumiem. 
Dalbiņš norādīja uz nepieciešamību policijas virsniekiem disciplinēt savus padotos. Savukārt Marhels aicināja valstsvīrus vairāk padomāt par valsts drošības sargiem un nelikt policijas vadībai tiesāties ar saviem darbiniekiem, nostādot tos bezcerīgā stāvoklī. Šobrīd ļoti daudz sūdzību tiesā tiek iesniegtas par policistiem neizmaksātajiem atvaļinājumu pabalstiem, informēja Marhels. 
Komisija nolēma informāciju par sēdē spriesto nosūtīt izvērtēšanai iekšlietu ministram Ērikam Jēkabsonam (LPP). 
Samazinās nodokļu nemaksāšanas atbalstītāju skaitsDELFI  05/12/05    Vairāk nekā trešdaļa Latvijas iedzīvotāju – 38% - joprojām attaisno nodokļu nemaksāšanu, taču šī viedokļa piekritēju skaits, salīdzinot ar pagājušo gadu, samazinājās par 6%, liecina sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS martā veiktā aptauja. 
Apgalvojumam “pašreizējā situācijā ir attaisnojama daļēja nodokļu nemaksāšana” drīzāk piekrita 27,9%, pilnībā piekrita 10,1%, drīzāk nepiekrita 22,1%, bet pilnībā nepiekrita – 24,6%. Salīdzinot ar pērnā gada aptauju par 6% pieauga arī to respondentu skaits, kuri neattaisno nodokļu nemaksāšanu 
Privātajā sektorā strādājošie nodokļu nemaksāšanu attaisno biežāk nekā valsts sektorā nodarbinātie un nestrādājošie respondenti, tāpat biežāk nodokļu nemaksāšanu attaisnoja vīrieši, iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 34 gadiem, aptaujātie Vidzemē un Zemgalē, kā arī lauku apvidos dzīvojošie. 
Savukārt to, ka nepiekrīt apgalvojumam “pašreizējā situācijā ir attaisnojama daļēja nodokļu nemaksāšana”, biežāk nekā caurmērā norādījuši respondenti, kuri vecāki par 55 gadiem, iedzīvotāji ar augstāko izglītību, valsts sektorā nodarbinātie, aptaujas dalībnieki, kuru vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli mēnesī ir robežās no 66 līdz 85 latiem vai pārsniedz 121 latu, respondenti Kurzemē, kā arī citās pilsētās (ne Rīgā) dzīvojošie. 

Nedēļas
nogale nebija īpaši sil-
ta, taču vismaz saulaina gan...
Bet šonedēļ – lietus tik līst un līst,
vēji – pūš un pūš, un siltāks nemaz
nepaliek. Dārzi vienos ziedos, kokiem
jau palielas lapiņas, bet. . . kur ir sau-
līte, kur ir siltums??? Brīžiem šķiet,
ka kļūst nevis siltāks, bet pat ne-
daudz aukstāks – dienā gai-
sa temperatūra ir ti-
kai +9oC...

Anda Jansone,  Trešdien, 11. maijā