K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 394: 2005. g. 22. - 29. aprīlis

Eiropas savienībā un visā pasaulē...

Buša vizītes sagatavošana varētu izmaksāt ap diviem miljoniem latu 
LETA  04/22/05    ASV prezidenta Džordža Buša vizītes Rīgā sagatavošana varētu izmaksāt ap diviem miljoniem latu, aģentūru LETA informēja premjera Aigara Kalvīša (TP) biroja vadītājs Jurģis Liepnieks.
"Kopējā summa būs tuvāka diviem, nevis vienam miljonam latu," prognozēja Liepnieks, norādot, ka iespējamās izmaksas vēl tiek apkopotas.
Līdzekļi vizītes sagatavošanai tiek rasti gan iestāžu jau piešķirtā budžeta ietvaros, gan no valsts budžetā ieplānotajiem līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem. Lai kompensētu tēriņus, iestādes pie papildu līdzekļiem varētu tikt pēc šā gada budžeta grozījumiem.
Liepnieks apliecināja, ka valdība enerģiski strādā pie gaidāmās vizītes. Tai nepieciešamo materiāltehnisko nodrošinājumu nepieciešamības gadījumā gan pirks, gan īrēs, gan aizņemsies. Sagatavošanās darbos tiek ņemti vērā nepieciešamie drošības pasākumi, vienlaikus cenšoties maksimāli taupīt budžeta līdzekļus.
Bušs pēc Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas ielūguma Latvijā viesosies 6. un 7.maijā. 

Nepārliecinoši aģitē par Eiropas konstitūciju
Evija Cera   NRA  04/23/05   Eiropas konstitūciju, ko visas Eiropas Savienības valstis parakstīja pērnā gada 29. oktobrī, kritizēt ir veltīgi, jo ne Latvijas iedzīvotāju, ne valsts iestāžu spēkos nav to mainīt. Pat elitārās aprindas atzīst, ka dokumentu grūti izlasīt līdz galam.
Ārlietu ministrs Artis Pabriks šonedēļ līgumu, kura latviskajā tekstā joprojām nav izlabotas visas kļūdas, aizsūtījis uz Valsts kanceleju, aicinot to nodot Saeimai. Ministrs konferencē Ko Latvijai nozīmē Eiropas konstitūcija? izteica cerību, ka Latvijas parlaments mēneša laikā šo nozīmīgo dokumentu ratificēs, rādot piemēru valstīm, kuras sākušas šaubīties par konstitūcijas akceptēšanu. 
Jāatzīst, ka vērojot konferences gaitu, neradās pārliecība, ka paši konstitūcijas aģitatori spēj saprotamā valodā izskaidrot šī dokumenta saturu. Par to, vai sabiedrībā ir pietiekami diskutēts un izvērtēts, ko Eiropas konstitūcija dos iedzīvotājiem un valstij, varot strīdēties, – atzīst Eiropas kustības Latvijā prezidents Andris Gobiņš.
"Ļoti maz ir tādu cilvēku, kuri Eiropas konstitūciju ir lasījuši, un tā ir liela problēma," uzsver Latvijas Universitātes docents Jānis Vaivads. Eiropas Savienība ir deklarējusi, ka dokuments pēc stāšanās spēkā nesīs 142 izmaiņas līdzšinējās normās, tādēļ ir ļoti nepieciešama dziļāka diskusija par konstitūcijas saturu. Īpaši uzmanība tam būtu jāpievērš valsts pārvaldē strādājošajiem, jo tieši no viņu darba un lēmumiem, piemēram, likumu izstrādes, būs atkarīga arī cilvēku nākotne. "Nedrīkst pieļaut situāciju, ka Latvija kādu jauninājumu palaiž garām, neievēro," pauž J. Vaivads. Arī filozofe Maija Kūle norāda, ka vairāk nekā 300 lappušu biezo dokumentu izlasīt ir ļoti grūti, "bet tā nav pašas Eiropas konstitūcijas vaina". Dokuments rakstīts sarežģītā valodā: "Nezinu daudzus, kas to būtu izlasījuši līdz galam".
Runājot par izmaiņām, ko līgums sniegs Latvijai, J. Vaivads min dubultā vairākuma balsojumu, kad lēmumu varēs pieņemt, ja to atbalstīs vismaz 55 procenti dalībvalstu, kas pārstāv 65 procentus ES iedzīvotāju. "Tas ir būtisks mazo valstu nostiprinājums," uzsver J. Vaivads. Savukārt mazo valstu ietekmi mazinās jaunā prezidentūras kārtība: to veiks trīs valstis kopā, mazinot katras atsevišķas valsts lomu un starptautisko atpazīstamību. "Ir par vēlu kritizēt konstitucionālo līgumu, jo to labot nav mūsu spēkos – ne tautas, ne sabiedrisko, ne valstisko organizāciju. Bet jāseko, kā konstitūcija tiks īstenota," uzskata Eiropas Parlamenta deputāts Georgs Andrejevs. Viņš ir pārliecināts, ka Latvija no līguma iegūs tik daudz, "cik pratīs no tā paņemt".
Pēc konstitūcijas parakstīšanas atklājās, ka latviskajā tekstā ir ļoti daudz kļūdu, tādēļ uz laiku tika apstādināts dokumenta ratifikācijas process. ES Padomes ģenerālsekretariāts no Latvijas lūgtajiem labojumiem par būtiskiem atzina tikai desmit, pārējos uzskatot par stilistiskām neprecizitātēm. Ārlietu ministra preses sekretāre Dagnija Stuķēna apliecināja, ka būtiskākās kļūdas ir izlabotas, bet par gramatiskajām korekcijām vēl notiek sarunas. Tomēr tas netraucējot virzīt konstitūciju uz Saeimu un izskatīt pēc būtības.Latvijas prezidente 10.maijā robežlīgumu ar Krieviju neparakstīsDELFI  04/22/05    Latvijas prezidente Vaira Vīķe – Freiberga nevēlas saistīt savu vizīti Maskavā uz Uzvaras dienas svinībām, kas veltīta karā kritušo cilvēku piemiņai, ar Latvijas – Krievijas robežlīguma parakstīšanu, kas ir praktisks jautājums, tādēļ 10.maijā līgumu varētu parakstīt izpildvaras pārstāvis. 
Prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga portālam “Delfi” sacīja, ka 10.maijā robežlīguma parakstīšana ir abu valstu attiecību praktiskais jautājums, tādēļ būtu adekvāti, ka šajā datumā to varētu parakstīt izpildvaras – valdības pārstāvis. 
Prezidente tai pašā laikā atzīst, ka robežlīguma parakstīšana ir svarīgs jautājums gan Latvijai un Krievijai, gan Eiropas Savienības, jo tā ir ES ārējā robeža. 
Krievija pauda gatavību parakstīt robežlīgumu 10.maijā kad notiks ES un Krievijas sarunas. Arī Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks pieļāva, ka līgumu varētu parakstīt 10.maijā 
ASV norāda uz Latvijas valdības un drošības iestāžu korupciju 
Irina Jesina,  Diena  04/23/05    ASV valdības Finanšu noziegumu apkarošanas tīkla (FinCen) paziņojumā, kurā izteiktas aizdomas par VEF bankas un Multibankas saistību ar noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizāciju, minēts, ka šķērslis tam, lai apkarotu naudas atmazgāšanu, ir "Latvijas valdības un drošības iestāžu augsts korupcijas līmenis". Kāds ASV strādājis Latvijas diplomāts, kurš vēlējās palikt anonīms, Dienai atzina, ka satraucoši ir tas, ka ASV valdība publiskajā dokumentā runā par Latvijas varas iestāžu korumpētību. Finanšu un kapitālu tirgus komisijas (FKTK) galva Uldis Cērps norādīja, ka gan FKTK, gan bankas no savas puses ir veikušas visaptverošas darbības, lai banku sektorā novērstu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. 
"Visas bankas spērušas būtiskus soļus klientu kontroles uzlabošanā," saka U.Cērps, — tiekot noskaidroti klientu patiesā labuma guvēji un viņu biznesa specifika, kā arī tiekot slēgti aizdomīgo klientu konti. Savukārt visi riski, kas var apdraudēt banku stabilitāti, FKTK esot kontrolēti katru dienu. Viņš pauda pārliecību, ka gadījums ar VEF banku un Multibanku neiedragās Latvijas finanšu sistēmas stabilitāti. 
Abas bankas ASV Patriota akta melnajā sarakstā par aizdomām par starptautiskā terorisma finansēšanu ierindotas pēc tam, kad 2003. un 2004.gadā tajā iekļautas Mjanmas, Sīrijas, Kipras un Baltkrievijas bankas.
Tas esot noticis pēc ilgām un detalizētām konsultācijām ar Latvijas valdību, un ASV Finanšu departaments aizstāvēs Amerikas bankas arī turpmāk, un, ja Latvijas valdība neapkaros finanšu noziegumus, var sekot arī jauni soļi, sarunā ar Dienu piektdien pauda ASV vēstniecības Latvijā pārstāvis. Viņš arī norādīja, ka Latvijas tiesībsargi neapmainoties ar informāciju tā, lai varētu efektīvi apkarot noziedzību, vienlaikus atzīstot, ka Latvijas valdība jau ir spērusi nopietnus soļus likumdošanas stiprināšanā. Diplomāts arī atzina, ka ASV pēc 11.septembra teroraktiem ir uzsākusi masīvu cīņu ar terorismu un tā finansēšanu caur bankām, taču arī Latvija ir ASV partneris šajā cīņā. 
"Neskatoties uz Latvijas valdības pieaugošajām reformu pūlēm, pastāv materiālais vājums naudas atmazgāšanas apkarošanas likumu īstenošanā," teikts FinCen ziņojumā.
Savukārt U.Cērps Dienai teica, ka ASV un Latvijas tiesiskās sistēmas ir ļoti atšķirīgas un tad, kad ASV pietiek tikai ar aizdomām, Latvijai vajadzīgi fakti, mūsu valstīm esot dažādi pieradījumu sliekšņi.

ASV prezidentu grib redzēt parlamentā
Latvijas Avīze  04/25/05     Saeimas deputāti vēlētos, lai Amerikas Savienoto Valstu prezidents Džordžs Bušs, viesojoties Latvijā, teiktu runu Saeimā, taču vizītes organizētāji pat neatklāj, vai šāda iespēja ASV valsts galvam ir piedāvāta.
Saeimas deputāte Vaira Paegle (Tautas partija) uzskata, ka Dž. Bušam noteikti jāuzstājas parlamentā vai vismaz jātiekas ar deputātiem, jo Latvija ir parlamentāra valsts. Diemžēl deputātiem rodoties sajūta, ka viņi no vizītes sagatavošanas procesa ir atstumti.
"Ja Bušs uzstātos parlamentā un deputāti viņu uzklausītu, tas būtu lielākais cieņas apliecinājums gan no prezidenta puses mūsu valstij, gan no Latvijas puses ASV prezidentam," uzskata V. Paegle. Par uzstāšanos parlamentā vizītes organizētājiem būtu jādomā vēl jo vairāk gadījumā, ja Dž. Bušs neteiks uzrunu Latvijas tautai, kā to darīja viņa priekštecis Bils Klintons, ciemojoties Latvijā, jo parlamentā ir tautas priekšstāvji.
"Protams, Dž. Bušs te viesojas pēc Valsts prezidentes ielūguma, tomēr nevar aizmirst, ka Latvija nav prezidentāla valsts," teica V. Paegle. Viņa noskaidrojusi, ka Saeimas prezidijam nav zināms, vai plānota ASV prezidenta uzstāšanās parlamentā, bet Saeimas priekšsēdētāja I. Ūdre solījusi V. Paegles ideju "virzīt tālāk".
Saeimas Latvijas un ASV parlamentu sadarbības grupas priekšsēdētājs Uldis Klauss ("Jaunais laiks") arī uzskata, ka augstajam viesim noteikti jāuzstājas Saeimā.
Diemžēl arī viņš nav dzirdējis, ka Dž. Bušs grasītos to darīt.
U. Klauss teica, ka varētu par šo deputātu vēlmi ieminēties ASV vēstniecei Latvijā.
V. Paegle uzskata, ka tieši Latvijas pusei būtu jāpiedāvā Dž. Bušam iespēja uzstāties parlamentā.
ASV prezidenta vizītes darba kārtība ir Valsts prezidentes kancelejas pārziņā. Taču Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga teica, ka Dž. Buša vizītes detaļas būšot zināmas tikai nākamnedēļ. Latvijas puse ir nosūtījusi savu piedāvājumu amerikāņiem, un nākamnedēļ varētu saņemt atbildi, ko no piedāvātā Dž. Bušs Latvijā vēlas darīt.
Jautāju, ko tad Latvijas puse ir ASV prezidentam piedāvājusi. A. Rozenberga atbildēja: kamēr turpinās darba process, neesot lietderīgi par to runāt. Viņa gan arī norādīja, ka savu piedāvājumu Dž. Bušam Latvijas puse veidojusi saziņā
ar ASV vēstniecību Latvijā. Līdz šim augstas citu valstu un starptautisko organizāciju amatpersonas parasti ir teikuši runu Saeimas plenārsēdē.

Baltijas vēsturiskā iespēja?
BNS  04/25/05     Igaunijas un Lietuvas prezidenti ir palaiduši garām vēsturisku izdevību, nepiedaloties 9. maija svinībās Maskavā par godu Uzvaras dienai, uzskata Krievijas prezidenta palīgs Sergejs Jastržembskis.
"Žēl, ka šobrīd Lietuvas un Igaunijas vadītāji neizmanto Krievijas aicinājumu ierasties un tikties Maskavā pēc formulas "viens plus trīs" pēc 9. maija svinībām. Tas ļautu likvidēt daudzas rūpes, kādas ir attiecībās starp Krieviju un Baltijas valstīm.. viņi šo iespēju ir palaiduši garām," intervijā aģentūrai "Interfax" paziņojis Jastržembskis.
Vienlaikus Jastržembskis atzinīgi novērtēja Latvijas prezidentes gatavību ierasties Maskavā uz Uzvaras dienas svinībām. "Pirmkārt, tā ir atbilde uz prezidenta Vladimira Putina ielūgumu. Tas, protams, ir solis pareizajā virzienā, un tas ir apsveicams," sacīja Jastržembskis. Krievijas prezidenta palīgs uzsvēra, ka Latvijas prezidentes paziņojums par lēmumu ierasties Maskavā esot "Rīgas pozitīva reakcija uz Krievijas priekšlikumu parakstīt robežlīgumu, nesaistot to ar abu valstu attiecību politisku deklarāciju, kura vēl nav gatava un vēl ir pilnībā jāizstrādā". Saskaņā ar Jastržembska teikto robež līgumu parakstīšana uzlabotu attiecības ar Latviju un Igauniju. "Šo līgumu parakstīšanu tuvākajā laikā noteikti labvēlīgi novērtētu Eiropas Savienība.
Šādi mēs juridiski noformētu ne tikai robežu ar abām republikām, bet arī ar ES kopumā," sacīja Jastržembskis.
Igaunijas prezidents Arnolds Rītels un Lietuvas prezidents Valds Adamkus ir atteikušies pieņemt Krievijas prezidenta ielūgumu daudzu valstu līderiem ierasties uz Uzvaras svētku svinībām Maskavā 9. maijā, savukārt kuluāros runā, ka četru prezidentu tikšanos Rīgā Bušs izmantos, lai pierunātu Igaunijas un Lietuvas prezidentus tomēr aizbraukt uz Uzvaras dienas svinībām. Stāsta arī, ka Bušs Rīgā varētu runāt par mūžīgo tematu, ko mums pārmet Krievija, –  par cilvēktiesībām un tikties pat ar krievu skolu aizstāvjiem.

Bankas sašutušas par apmelošanu
PBLA   04/26/05       Divas Latvijas bankas – VEF banka un Multibanka – ir sašutušas par ASV kases paziņojumu, ka šīs bankas it kā nodarbojas ar naudas atmazgāšanu.
Runas par to, ka Latvijas bankas veic apšaubāmas izcelsmes naudas legalizācijas operācijas, sākās jau pagājušā gada nogalē. Toreiz finanšu ministrs Oskars Spurdziņš diplomātiski atteicās minēt kādas konkrētas bankas nosaukumu. Tagad to Latvijas finanšu uzraugošo institūciju vietā izdarījusi ASV Valsts kase. VEF bankas amatpersonas cenšas saglabāt mieru un mēģina raksturot situāciju kā daudzmaz normālu, taču jūtams, ka viņus ASV paziņojums ir nepatīkami pārsteidzis. VEF bankai būtu lieki prasīt komentāru par šī paziņojuma iespējamām sekām.
Arī Multibanka pauž neizpratni par ASV Valsts kases izteiktajām šaubām, ka banka piedāvā šaubīgus bankas pakalpojumus. "Bankai nav neviena neidentificēta klienta. Identifikācija tiek veikta atbilstoši pastāvošajām likumdošanas prasībām," teikts bankas paziņojumā. Uz ASV apvainojumiem, ka caur Multibanku nepilna mēneša laikā atmazgāti 68 miljoni ASV dolāru, Multibankas padomes priekšsēdētājs Gvido Senkāns vien norāda, ka 68 miljoni dolāru nav ievērības vērta summa, jo bankas mēneša apgrozījums esot no 500 miljoniem līdz 1 miljardam. 

Latvija iesniedz notu ASV
Diena  04/26/05     Pēc konsultācijām ar premjeru Aigaru Kalvīti (TP) Ārlietu ministrija pirmdien ASV vēstniecībai Latvijā iesniegusi notu, kurā pausts lūgums atsaukt vai labot izteikumu, ka par šķērsli tam, lai apkarotu naudas atmazgāšanu, ir "Latvijas valdības un drošības iestāžu augsts korupcijas līmenis" — tas tika publicēts ASV Finanšu departamenta Finanšu noziegumu apkarošanas tīkla (FinCEN) internetā pieejamajā ziņojumā par naudas atmazgāšanu Latvijas bankās. Šādi paziņojumi neiederas tajā konstruktīvajā sadarbībā, kāda Latvijai ir izveidojusies ar ASV cīņā ar naudas atmazgāšanu, premjera viedokli Dienai komentēja 
viņa biroja vadītājs Jurģis Liepnieks. 

Slepenība ap Buša vīzīti rada virkni baumu
Sandris Vanzovičs,  NRA  04/26/05    Slēgtas vasaras kafejnīcas, atcelti lidmašīnu reisi un pasākumi, matrjošku un ubagu padzīšana no Rīgas centra, slēgts Akmens tilts – tās ir tikai dažas no baumām, kuras apvij gaidāmo ASV prezidenta Džordža Buša vizīti.
Pagaidām nav pat precīzi zināms, kura no šīm baumām atbilst patiesībai, bet kura – ne. Ir skaidrs, ka rīdziniekiem 6. un 7. maijā nav gaidāma viegla dzīve, taču par ierobežojumu apjomīgumu Rīgas dome solās informēt tikai nedēļas nogalē.
Rīgas domes Uzņēmējdarbības koordinācijas centra vadība vakar tikusies ar vairāku uzņēmumu pārstāvjiem un pārrunājuši iespējamos ierobežojumus vasaras kafejnīcu darbībā, Neatkarīgajai pastāstīja domes sabiedrisko attiecību speciālists Dzintars Zaļūksnis. "Rīgas dome nevar ierobežot uzņēmējdarbību – to var tikai Ministru kabinets, izdodot attiecīgus administratīvos aktus, taču līdz šim tas nav darīts. Tāpēc ar uzņēmējiem vienkārši pārrunāts, varbūt tie [līdz 8. maijam] aizkavēs vasaras kafejnīcas darbības uzsākšanu, varbūt iespējamas kādas izmaiņas to vizuālajā izskatā," pieļāva Dz. Zaļūksnis. Pēc viņa stāstītā (līdzīgas domes paudis arī pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars) drošības apsvērumu dēļ vasaras kafejnīcām vajadzētu atturēties no grīdu un lietussargu (saulessargu) uzstādīšanas, bet tām kafejnīcām, kurām uz ielas stāv tikai krēsli, tos izlikšanai nebūs nekādu problēmu. 
Šādas prasības izvirzījuši amerikāņu drošībnieki. Stacionāro kafejnīcu darbībai šķēršļi netiks likti. "Ar administratīvām metodēm neviens neko neliegs, ir iespējama tikai vienošanās starp domi uz uzņēmējiem," stāsta Dz. Zaļūksnis.
LNT raidījumā Nedēļa paustā informācija liecina, ka ASV prezidenta uzņemšana Latvijai izmaksās aptuveni divus miljonus latu. Plānots, ka Dž. Buša vizītes dienās Vecrīga jau no 6. maija pēcpusdienas būs slēgta. Ja kādam vecpilsētā ir birojs, iekļūšanai savā darbavietā nāksies reģistrēties speciālā sarakstā. No dažādām neērtībām tiek minēts arī tas, ka 6.–7. maijā tiks atcelti četri lieli pasākumi operā, Krievu drāmas teātrī un Lielajā ģildē, savas jubilejas svinības 7. maijā nāksies pārcelt arī Rīgas Tehniskās universitātes korim. Arī satiksmes ierobežojumi solās būt vērienīgi: nāksies atcelt vairākus lidmašīnu reisus, tiks slēgtas ielas, pa kurām pārvietosies aptuveni pussimts automašīnu lielais ASV delegācijas eskorts. Savukārt tas, ka Dž. Bušs varētu mitināties viesnīcā Rīdzene, bet viņa delegācijas pārstāvji – viesnīcā Radisson SAS Daugava, draud ar to, ka šajās dienās satiksmei būs slēgts arī Akmens tilts, ziņo LNT. Protams, arī citviet, kur savu kāju grasās spert augstie viesi no ASV, būs dažādi ierobežojumi un apgrūtinājumi.
Kad Dž. Buša vizītei tiks noņemts oficiālais slepenības plīvurs, dome preses konferencē informēs par visiem satiksmes ierobežojumiem 6.–7. maijā, solīja Dz. Zaļūksnis. Pēc viņa teiktā, precīzāka informācija par to varētu tikt publiskota šīs nedēļas beigās. Piemēram, Akmens tilta slēgšana satiksmei pašlaik ir tikai "pieņēmuma līmenī".
Par to, ka slepenība par amerikāņu vizīti Rīgā rada aizvien pieaugošu baumu virteni, liecina kaut vai tas, ka vakar parādījās ziņas, ka 6.–7. maijā no Rīgas centra uz nomali tikšot deportēti visi ubagi un bomži. Dz. Zaļūksnis brīnījās, no kurienes rodas šādi pieņēmumi, un vēlreiz solījās, ka, "tikko varēs par kaut ko runāt [Dž. Buša vizītes sakarā], tā tas uzreiz tiks darīts".

Valdība publisko Latvijas-Krievijas robežlīgumu un pilnvaro Pabriku to parakstīt 
LETA  04/26/05     Ministru kabinets šodien slēgtā sēdē vienojās noņemt slepenību Latvijas un Krievijas robežlīgumam, pilnvarojot ārlietu ministru Arti Pabriku (TP) to 10.maijā Maskavā parakstīt.
Pēc parakstīšanas robežlīgums būs jāiesniedz ratifikācijai abu valstu parlamentos. Tikai pēc tam tas stāsies spēkā.
Pabriks žurnālistus informēja, ka līdz ar robežlīgumu Latvijas valdība virzīs deklarāciju, kurā skaidrota valsts pozīcija pret parakstāmo dokumentu, jo parakstot un ratificējot robežlīgumu, visas problēmas starp Latviju un Krieviju netiks atrisinātas.
Ārlietu ministrs atzīmēja, ka šādas deklarācijas ir ierasta starptautiskā prakse.
Deklarācijā Latvija uzsver, ka parakstāmais robežlīgums netiek saistīts ar plašāku jautājumu par Latvijas prettiesiskas okupācijas seku likvidāciju. Pabriks norādīja, ka pie šī jautājuma būtu jāatgriežas, kad tam būs gatava arī Krievija.
Latvija deklarē, ka robežlīgums neskar, nemazina un neatņem Latvijas valstij un tās pilsoņiem starptautiskajās tiesībās, tai skaitā 1920.gada 11.augusta Latvijas un Krievijas Miera līgumā un atbilstoši starptautiskajām tiesībām Latvijas valststiesībās noteiktās tiesības un tiesiskās prasības. Tāpat Latvija deklarācijā pauž, ka robežlīguma vienīgais mērķis ir dokumentēt to robežlīniju, kas tehniski aprakstīta un funkcionē kopš 1990./1991.gada.
Deklarācijā Latvija apliecina apņēmību turpināt veidot labas un uz nākotni vērstas kaimiņattiecības ar Krieviju, kas baltās uz savstarpējo cieņu un neiejaukšanos otras valsts iekšējās lietās.
Skaidrojošā deklarācija tapusi pēc konsultācijām ar juristiem, lai parakstāmo robežlīgumu nevarētu traktēt kā neatbilstošu Satversmei.
Pabriks uzsvēra, ka robežlīgums ir ne tikai Latvijas, bet arī Eiropas Savienības (ES) un NATO interesēs. Ministrs patlaban neredzot šķēršļus, kuru dēļ 10.maijā Maskavā robežlīgums varētu netikt parakstīts. Vēl šodien Latvijas Ārlietu ministrija saņēmusi Krievijas vēstnieka Latvijā Viktora Kaļužņija vēstuli ar aicinājumu parakstīt robežlīgumu.
Latvijas un Krievijas robežlīgumam pievienots abu valstu robežu apraksts, kas nosaka, ka valsts robeža starp Latviju un Krieviju sākas no Latvijas, Krievijas un Baltkrievijas robežu saskares punkta, bet robežas gala punkts sakrīt ar Latvijas, Krievijas un Igaunijas valsts robežu saskares punktu.
Lai noteiktu un nospraustu dabā Latvijas un Krievijas valsts robežu, kā arī sagatavotu demarkācijas dokumentus, iecerēts veidot īpašu demarkācijas komisiju, kas savu darbu varētu uzsākt pēc robežlīguma spēkā stāšanās. Komisijas sagatavotos dokumentus vēl būs jāapstiprina abu valstu valdībām.
Līdz robežlīguma parakstīšanai pirms septiņiem gadiem parafētais dokuments vēl tiks pārskatīts. Kā uzsvēra Pabriks, valdība vēlas sabiedrību arī informēt par visiem apstākļiem un lēmumiem, kā arī atbildīgajām amatpersonām, kuru darbības rezultātā robežlīgums pasludināts par slepenu dokumentu.
Par Latvijas gatavību parakstīt robežlīgumu Pabriks ir informējis ES ārējās un drošības politikas koordinatoru Havjeru Solanu un Eiropas valstis. 

Atslepenotajam robežlīgumam Latvija pievienos deklarāciju 
Gunta Sloga, Sanita Jemberga Luksemburgā,  Diena  04/26/05     Neatkāpjoties no valstij jutīgā Abrenes jautājuma uz visiem laikiem, valdība līdz ar Latvijas un Krievijas robežlīguma atslepenošanu otrdien gatavojas pieņemt vienpusēju dokumenta interpretācijas deklarāciju, liecina neoficiālā informācija, kas ir Dienas rīcībā. Līdz ar to Latvija, atsacīdamās no Abrenes problēmas cilāšanas robežlīgumā vai tā parakstīšanas laikā, paturēs iespēju atgriezties pie tās nākotnē, vēsta diplomātiskajām aprindām tuvi avoti.
Ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) solītā robežlīguma un citu starpvaldību sarunu norisi atspoguļojošo dokumentu atslepenošana otrdien notikšot arī tādēļ, ka no Krievijas saņemta nota, kurā lūgts vēlreiz pārskatīt līguma tekstu un pārliecināties, vai tajā nav nepieciešami tehniski labojumi.
Kā uzsver premjera biroja vadītājs Jurģis Liepnieks, tā ir starptautiskajās tiesībās pieņemta prakse un "šī procedūra nepieļauj veikt tādus labojumus, kas skar līguma saturu pēc būtības". Robežlīgumā, piemēram, varot vien labot nepareizu gada skaitli vai drukas kļūdu.
Tikmēr atbilde uz Latvijā izskanējušajām bažām, ka līdz ar līguma parakstīšanu valsts uz mūžiem atteiksies no 1920.gada miera vienošanās un Abrenes, būs vienpusējā robežlīguma interpretācijas deklarācija. 
Latvijas valdība uzsver, ka robežlīgums ir tikai tehnisks — tas nosprauž robežu. Taču abām pusēm ir krasi atšķirīgi viedokļi par 1920.gada līgumu un 1940.gada notikumiem. Tādēļ Latvijai nepieciešams juridiski nodrošināties pret to, ka Krievija robežlīgumu, saskaņā ar kuru Abrene paliek tās pusē, neinterpretē kā atsacīšanos no šīs teritorijas un punkta pielikšanu 1920.gada līgumam, kura palikšanu spēkā tā nevēlas, saka viens no Dienas avotiem. 
Tieši vienpusēja deklarācija būs veids, kā pret to nodrošināties — Latvija, lai arī atsacīsies no Abrenes jautājuma pašlaik, paturēs tiesības atgriezties pie tā nākotnē. 
"Tu man nozodz grāmatu, es zinu, ka tu to esi izdarījusi, bet mēs šobrīd par to nerunājam," tā Latvijas nostāju ilustrē kāds avots Ārlietu ministrijā. Pieņemot deklarāciju, robežlīgums arī nenonāks pretrunā ar Satversmi, kas iezīmē valsts robežu un iespējas to mainīt.
Tikmēr, lai arī ir saņemta Krievijas nota par tehnisku līguma pārskatīšanu un kaimiņvalsts pārstāvji bārstās ar publiskiem paziņojumiem, pagaidām Maskava nav oficiāli informējusi Rīgu, kad gatava parakstīt dokumentu. 
Par neskaidro situāciju ar robežlīguma parakstīšanu Latvija otrdien Luksemburgā informēja pārējo Eiropas Savienības valstu ārlietu ministrus, kuri apsprieda panākto sarunās ar Krieviju pirms 10.maijā gaidāmās galotņu sanāksmes, kur arvien saglabājas nopietnas problēmas, radot pamatu šaubām, ka daudzinātajai "stratēģiskajai sadarbībai" četrās jomās būs maz satura. 
Diplomāti skaidro, ka Latvijas nodoms ir apgādāt ES ar jaunāko informāciju par notikumiem, lai gadījumā, ja robežlīguma parakstīšana izjūk, visiem būtu skaidrs, kādu lomu katrs spēlējis. 
"Es nevienu neapsūdzu [..] bet man ir tāda sajūta, ka Krievija grib izprovocēt diskusiju par teritorijām, par Abreni, un spēle izskatās tāda, ka gadījumā, ja robežlīgumu neizdodas noslēgt, padarīt Latviju par vainīgo," teica A.Pabriks. "Lai tad cilvēki paši izdara secinājumus, kāda ir bijusi ministrijas, valdības un arī iepriekšējo valdību nostāja," viņš sacīja.

Lietuvas Seims pieņem deklarāciju par Otrā pasaules kara beigām
LETA--ELTA  04/26/05     Lietuvas Seims otrdien pieņēma deklarāciju par Otrā pasaules kara beigu sekām Eiropā, uzsverot, ka šo notikumu, kas ievadīja citu valstu okupāciju un nebija savienojams ar to demokrātiskajiem centieniem, nav iespējams vērtēt vienīgi kā uzvaru.
Seima deputāti aicina "visas labas gribas valstis, ieskaitot Krieviju, kas šobrīd cenšas tuvināties apvienotajai demokrātiskajai Eiropai", saskatīt un atzīt abus kara beigu aspektus - gan nacisma sagrāvi, gan Baltijas valstu okupāciju, un godināt ne vien nacisma, bet arī boļševisma upuru piemiņu. Viņi arī pauž cerību, ka valstu un to pilsoņu savstarpējos kontaktos tolerance turpmāk kļūs par vispārpieņemtu principu.
Par Seima Ārlietu komitejas sagatavoto deklarācijas projektu balsoja 74 deputāti, pret to bija viens Seima loceklis. Divi parlamentārieši no balsošanas atturējās.
Dokumentā, kas pieņemts aptuveni divas nedēļas pirms Krievijas iecerētajām Uzvaras dienas svinībām Maskavā, vienlaikus norādīts, ka Lietuva atzīst to vēsturisko nozīmi, kāda bija uzvarai pār nacismu. Deklarācija mudina politiķus "neizmantot kara tematiku savu interešu aizstāvībai" un "atteikties no tiesātāju un apsūdzētāju pozīcijām".
Kā norādīts deklarācijā, Otrā pasaules kara beigas iezīmēja uzvaru pār vienu no civilizācijas lielākajiem ļaunumiem - nacismu, taču tam tika ziedotas miljoniem cilvēku dzīvības, galvenokārt Padomju Savienībā, bet arī citās valstīs. Karā visvairāk cieta ebreju tauta, kas tika pakļauta brutālam nacistu genocīdam, teikts deklarācijā.
Kara virpulī tika ierautas un smagi cieta arī Baltijas valstis. Uzvara pār nacismu Lietuvai un pārējām Baltijas valstīm izvērtās desmitiem gadu ilgā okupācijā, kurai bija smagas sekas, norāda Lietuvas Seims.
"Karš smagi ietekmēja arī Lietuvu - daudzi iedzīvotāji tika izvesti uz Trešā Reiha spaidu darbiem, daļa zaudēja dzīvību, pagrīdē aktīvi karodami pret nacismu, tāpēc nav šaubu, ka uzvarai pār nacismu ir milzīga nozīme. Taču nav iespējams saukt vienīgi par uzvaru to, kas citām valstīm nozīmēja tālāku okupāciju, kura nesusi neskaitāmus zaudējumus un minusi kājām šo valstu demokrātiskos centienus," uzsvērts deklarācijā.
Šonedēļ triju Baltijas valstu parlamentārieši gatavojas kopīgi vērsties pie Krievijas Valsts domes un aicināt to atzīt Latvijas, Lietuvas un Igaunijas okupāciju un kaitējumu, ko šīm valstīm nodarījis totalitārais komunistiskais režīms un militārā okupācija. Šādu deklarāciju paredzēts pieņemt Baltijas asamblejas un Ziemeļvalstu padomes piektajā kopīgajā apspriedē, kas trešdien sāksies Pērnavā, cerot, ka tā palīdzēs mainīt Krievijas, Eiropas Savienības (ES) un ASV viedokli šajā Baltijas valstīm svarīgajā jautājumā.
Šo deklarāciju pieņemšana saistīta ar 60.gadskārtu kopš Otrā pasaules kara beigām. 
Kā jau ziņots, no trim Baltijas valstu vadītājiem Krievijas rīkotajās svinībās par godu nacisma sagrāves 60.gadadienai, kas 9.maijā notiks Maskavā, piedalīsies vienīgi Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.
Gan Lietuvas prezidents Valds Adamkus, gan Igaunijas prezidents Arnolds Rītels paziņoja, ka viņi noraida Krievijas kolēģa Vladimira Putina ielūgumu šajā dienā ierasties Maskavā.
Savukārt Vīķe-Freiberga jau janvārī, paziņojot, ka brauks uz Maskavu, pasaules valstu vadītājiem nosūtīja savu deklarācijā par Otrā pasaules kara sekām. Tai atsaukušies galvenokārt Rietumvalstu līderi. 

Buša dēļ slēgs Rīgas centru
Viesturs Radovičs,  NRA  04/27/05     Ar problēmām jārēķinās Vecrīgas iemītniekiem, kuri tur nav deklarējuši dzīvesvietu.
6. un 7. maijā, kad Rīgā viesosies ASV prezidents Džordžs Bušs, gājējiem un transportam slēgs Vecrīgu, daļu pilsētas centra un daļu Pārdaugavas. Plašie drošības pasākumi sagādās raizes gan uzņēmējiem, gan iedzīvotājiem.
"Iztēlosimies, ka 6. un 7. maijā Vecrīgā snigs vai līs lietus, un apmeklētāji tāpat pie mums nenāks. Tā kā es tur neko nevaru padarīt, pakļaušos drošībnieku instrukcijām un, ja vajadzēs, savu iestādījumu slēgšu ciet," Neatkarīgajai sacīja kafejnīcas 13 krēsli direktors Gunārs Kaņepājs. Pagaidām gan konkrēti rīkojumi no drošības iestādēm nav saņemti. Zaudējumus G. Kaņepājs vēl neaprēķina un par gaidāmo Vecrīgas aizslēgšanu neraizējas.
Triju Vecrīgas krogu īpašnieks Arnis Bikšus gaidāmo Vecrīgas blokādi pagaidām uztver ar smaidu: "Zaudējumi, protams, būs, bet mēs tur neko nevaram darīt. Labi, ka Bušs uz Rīgu nebrauc jūlijā, kad tūristu ir visvairāk. Tā jokojot es ieteiktu pilsētas tēviem padomāt par labierīcībām Vecrīgā. Ja visi krogi būs ciet, kur tad Buša delegācija ies vajadzības dēļ?" 
Universālveikala Centrs direktore Aija Kļava aģentūrai LETA uzsvēra, ka informācija, kādi būs ierobežojumi un ar ko uzņēmējiem ir jārēķinās ASV prezidenta vizītes laikā, ir nepietiekama.
"Ja cilvēku kustība tiks būtiski ierobežota, nāksies apsvērt, vai vispār uzņēmums strādās. Dienā Centru apmeklē apmēram 25 000 apmeklētāju. Ja būsim spiesti nestrādāt divas dienas, prognozējamie zaudējumi būs ap 100 000 latu," sacīja A. Kļava.
Pēc Neatkarīgās rīcībā esošas neoficiālas informācijas, drošībnieki jau ir apmeklējuši Brīvības pieminekļa apkaimes iestādes. Kādā no kafejnīcām drošības sargi īsi pirms Dž. Buša vizītes solīja ierasties ar suņiem un metāla detektoriem, lai pārbaudītu šīs telpas. 6. maijā tās aizzīmogošot, un pēc tam vēlreiz pārbaudīšot.
Dž. Buša vizītes laikā Latvijas Universitāte (LU) plāno atcelt mācības centrālajā ēkā Raiņa bulvārī. "Šajā namā ir Juridiskā fakultāte, Teoloģijas fakultāte, kā arī viena Fizikas un matemātikas fakultātes struktūrvienība. Iespējams, mums izdosies studentu lekcijas pārplānot citās telpās, bet par to vēl neesam lēmuši," sacīja LU preses sekretārs Jānis Palkavnieks. Universitātes centrālajā ēkā jau vairākas reizes bijuši vizītes gatavotāji, kā arī ASV vēstniece Ketrina Beilija. Drošībnieki izpētījuši LU telpas, jo tajās, iespējams, notiks kāds ar ASV prezidenta viesošanos saistīts pasākums.
Rīgas 3. vidusskolā Grēcinieku ielā ziņas par Vecrīgas blokādi vēl nebija saņemtas. Skolas sekretāre Skaidrīte Incenberga minēja, ka pilsētas dome ceturtdien solījusi dot norādījumus, kā organizēt skolas darbu 6. un 7. maijā. Skolas pārstāve prognozēja, ka 6. maijā skolā mācības nenotiks.
Kā informē valdības pārstāvji, lai īstenotu drošības pasākumus Dž. Buša vizītes laikā Rīgā, pilsētas centrā būs vairāki cilvēku un transporta kustības ierobežojumi. 6. un 7. maijā daļēji slēgs Vecrīgu un tai līdzās esošo teritoriju līdz 13. janvāra ielai, viesnīcas Radisson SAS Daugava un Kuģu ielas apkārtne, pilsētas centrs starp Krišjāņa Valdemāra un Krišjāņa Barona un 13. janvāra ielu no Daugavas līdz Dzirnavu ielai. Atsevišķos laika posmos kustība tiks ierobežota arī uz Akmens un Vanšu tilta.
Ministru prezidenta Aigara Kalvīša biroja vadītājs Jurģis Liepnieks Neatkarīgo informēja, ka šajās divās dienās slēgtajā teritorijā sabiedriskais transports nekursēs, bet vēl tiek spriests par tā pārvirzīšanu uz citiem maršrutiem. Akmens un Vanšu tiltus aptuveni uz stundu slēgs piektdien vakarā, kad Dž. Bušs ielidos Rīgā, kā arī sestdien.
Saeimas un Valsts prezidenta drošības dienests sācis apkopot to personu sarakstu, kuri dzīvo vai strādā Vecrīgā, un kuriem 6. un 7. maijā jāatrodas noteiktajā drošības zonā. "Mēs sagaidām, ka iestādes mums iesniegs savu darbinieku sarakstu. Pieteikumos, lai iekļūtu Vecrīgā, jāuzrāda vārds, uzvārds un personas kods, kā arī darbavieta. Pēc publiski pieejamām datu bāzēm mēs jau esam sākuši apkopot to cilvēku sarakstu, kuri dzīvo Vecrīgā," Neatkarīgajai sacīja drošības dienesta priekšnieks Imants Kasparāns. Problēmas varētu rasties tiem, kuri Vecrīgā dzīvo bez tiesiska pamata, proti, viņiem nepieder mājoklis vai nav noslēgts oficiāls īres līgums un savu dzīvesvietu viņi nav deklarējuši. I. Kasparāns šiem cilvēkiem ieteica steigšus savā dzīvesvietā "legalizēties" vai arī 6. un 7. maijā nepamest Vecrīgu, jo savos mitekļos atgriezties viņi nevarēs. Tūristiem, kas dzīvos ierobežotajā teritorijā, būs vajadzīgs konkrētās viesnīcas apliecinājums, ka viņš tajā dzīvo.
 Prasa ASV atsaukt apvainojumus
Agris Blūmenfelds,  NRA  04/27/05     Diplomātiskā pieklājība paredz sniegt atbildi uz iesniegto notu tuvākajā laikā. 
ASV Finanšu ministrijas secinājumi par augsto korupcijas līmeni Latvijas valdībā un tiesībsargājošajās institūcijās, kas kavējot centienus naudas atmazgāšanas apkarošanā, izraisījuši sašutumu un asu pretreakciju Ministru kabinetā. ASV vēstniecībai Rīgā iesniegta nota ar lūgumu sniegt paskaidrojumus.
Ministru prezidents Aigars Kalvītis un ārlietu ministrs Artis Pabriks pagaidām nerunā par ASV Finanšu ministrijas atzinumu saistībā ar abām naudas atmazgāšanā vainotajām bankām – Multibanku un VEF banku. Politiķi šobrīd gaida paskaidrojumus no ASV un konkrētus norādījumus, kas domāts ar aizrādījumu par korupciju valdībā. Pretējā gadījumā dokumenta saturs jāmaina vai jāatsauc, uzskata valdības pārstāvji. "No valdības puses šobrīd man nav ko komentēt. Mums nav detalizētas informācijas, ko pārmet ASV, varbūt nepieciešama ciešāka koordinācija starp institūcijām, varbūt aizrādījumi ir par atsevišķiem jautājumiem, kas attiecas uz prokuratūru. Kas attiecas uz valdību, tad no mūsu puses viss ir izdarīts, un šobrīd pārmetumi nav saprotami," sacīja A. Kalvītis.
Notā ASV aicinātas savus izteikumus precizēt vai atsaukt, Neatkarīgajai apstiprināja Ārlietu ministrijas preses sekretārs Atis Lots. Nota starpvalstu attiecībās ir dokuments, ar kura palīdzību risina dažādus jautājumus, un tas nav jāuztver tik saasināti kā "kara pieteikums", paskaidroja A. Lots. Viņš norāda, ka protokolā nav noteikts konkrēts termiņš, kurā ASV jāsniedz atbilde Latvijai, valsts to var nedarīt vispār, bet "diplomātiskā pieklājība" tomēr prasa atbildi sniegt tuvākajā laikā. 
ASV vēstniecības Latvijā pārstāvis Kaspars Rūklis Neatkarīgajai apstiprināja, ka vēstniecība notu ir saņēmusi un plašākus komentārus par to sola sniegt jau šodien.
ASV Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu apkarošanas tīkla (FinCEN) ziņojumā saudzīgi norādīts, ka Latvija ir spērusi vairākus soļus, lai cīnītos pret naudas atmazgāšanu un korupciju, tomēr vienlaikus mūsu valstij tiek pārmests augstais korupcijas līmenis valsts institūcijās, kas kavējot starptautiskos informācijas apmaiņas centienus un naudas atmazgāšanas apkarošanas likumu godīgu ieviešanu. Turklāt naudas atmazgāšanas apkarošanas likumu ieviešana tiekot realizēta vāji. Līdz šim Latvijā ne reizi nav konfiscēti nelikumīgi ienākumi, kas gūti no naudas atmazgāšanas, bet Latvijas tiesās nonākušas tikai divas lietas par naudas atmazgāšanu un abas beigušās ar aizdomās turēto attaisnošanu. Īpašas uzmanība ASV ziņojumā pievērsta tam, ka daudzas Latvijas institūcijas, iespējams, nekalpo sabiedrībai, bet gan ārvalstīs bāzētām fiktīvām privātām kompānijām. Noziedznieki bieži vien atmazgājot naudu caur fiktīvām firmām – reģistrētām kompānijām, kurām reāli nav nekādu aktīvu un kuras neveic nekādas operācijas. Par to, ka banka tiek izmantota naudas atmazgāšanai vai arī tādēļ, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, var liecināt arī liels daudzums ārvalstu noguldītāju vai liels daudzums aktīvu ārvalstu valūtās. FinCEN esot pamats uzskatīt, ka noteiktas Latvijas finanšu institūcijas izmanto interneta noziedznieku grupas, lai atmazgātu savu nelegālo aktivitāšu ienākumus. Šādās grupās apvienojušies datoru hakeri un citi noziedznieki, kas internetu izmanto līdzekļu izkrāpšanai no kredītkartēm un līdzīgiem finanšu noziegumiem.
***
Viedokļi
Artis Pabriks, Ārlietu ministrs:
– Amerikai nosūtītajā notā mēs lūdzām sniegt papildu informāciju par to, kurās valsts struktūrās ir korupcija. Lai ASV nāk klajā ar konkrētiem faktiem vai arī lai pasaka, ka viņu cilvēki ir kļūdījušies. Mūsu divpusējās attiecības šobrīd ir labas, un šī nota neko nemainīs, mums tikai nepieciešama papildu informācija.
Ojārs Kalniņš, Latvijas institūta direktors:
– Nedomāju, ka Latvijas nota ASV ir kaut kas traģisks un abu valstu labās attiecības tiks sabojātas. Tas ir normāli, ka Latvijas valdība aizstāv savas pozīcijas, jo nevienai valdībai nepatīk saņemt ārvalstu, it sevišķi ASV pārmetumus. Neesmu drošs, ka ASV savus izteikumus varētu atsaukt, bet izeja no situācijas varētu tikt rasta, uzdodot Latvijai precizējošus jautājumus un saņemot uz tiem atbildes.
Aldis Lieljuksis, Ģenerālprokuratūras Noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta priekšnieka vietnieks:
– Pašreiz tieši pētām, kas rakstīts šajā ASV ziņojumā. Viens ir skaidrs – par bankām interesēsimies pastiprināti, bet par to, ka valdības institūcijās ir korupcija, – šobrīd gandrīz jādomā, ka ASV kļūdījušās vai arī kļūdu pieļāvuši dokumenta tulkotāji, interpretējot to tik droši, kā tas tagad tiek pasniegts.

Buša vizītes laikā rīdziniekiem diennakti jāiztiek bez pilsētas centra 
Dita Arāja,  Diena  04/27/05     To sestdienu labāk paņemt brīvu un neko neplānot šajā Rīgas centra pleķītī. Tā iesaka premjera biroja vadītājs Jurģis Liepnieks, stāstot, kādi ierobežojumi rīdziniekus gaida ASV prezidenta Džordža Buša vizītes laikā 6. un 7.maijā. Pagaidām gan netiek atklāta ne paša prezidenta, ne ASV pirmās lēdijas vizītes programma, tomēr valdība brīdina Latvijas iedzīvotājus — slēgtajā teritorijā pašā galvaspilsētas sirdī uzturēties drīkstēs tikai tie, kas tur dzīvo un strādā, bet pārējiem labāk izvairīties no šīs teritorijas šķērsošanas vai pastaigām tajā. J.Liepnieks atklāj, ka Dž.Buša uzņemšana Latvijai izmaksās 1,5—2 miljonus latu, kas tiks tērēti no līdzekļiem neparedzētām vajadzībām. 
Iezīmēto slēgto joslu robežo Daugava, Vanšu tilts, K.Valdemāra iela, Dzirnavu iela, K.Barona iela, 13.janvāra iela un Akmens tilts. Šajā teritorijā autotransporta un pārvietošanās ierobežojumi, taču ne visur vienādi gaidāmi no piektdienas, 6.maija, pēcpusdienas, līdz sestdienas, 7.maija, vakaram. Slēgtā teritorija ir sadalīta nosacītos kvadrātos, kam atkarībā no Dž.Buša gaitām tiks piemēroti cilvēku pārvietošanās ierobežojumi. 
Lai arī valdība neatklāj pat provizoriskos plānus, kur varētu vest Dž.Buša ceļš, Dienas neoficiālie avoti iezīmē galvenos pieturas punktus — lidosta, viesnīca Radisson SAS, Rīgas pils, Brīvības piemineklis, Latviešu biedrības nams vai Nacionālā opera, Latvijas Universitāte. Visas minētās vietas atrodas slēgtajā teritorijā. 
J.Liepnieks brīdina — vietās, kur uzturēsies Dž.Bušs, ierobežojumi būs īpaši stingri, tādēļ atsevišķu namu un dzīvokļu iemītniekiem jārēķinās, ka drošības dienesti vēlēsies pārbaudīt ēkas un viņu mitekļus. "Tas nenozīmē kratīšanu dzīvoklī, tādēļ nevajadzētu pret to izturēties emocionāli sakāpināti vai ar paniku. Tās ir sīkas neērtības, kas nav salīdzināmas ar ārpolitisko labumu, ko Latvija no tā gūst," akcentē J.Liepnieks. Šā drošības dienestu aktivitātes nebūšot Latvijas untums vai pārcenšanās, bet gan drošības pasākumu standarti, kas piemērojami it visur, kur uzturas ASV prezidents.
Iedzīvotājiem, kas mīt slēgtajā teritorijā, labā ziņa ir tā, ka viņi pretēji izskanējušajām baumām netiks evakuēti, bet gan varēs turpināt dzīvot mītnes vietās. Tie, kas ir deklarējuši savas dzīvesvietas slēgtajā teritorijā, var būt mierīgi un nepieteikties varas iestādēm, jo viņi jau ir iekļauti datu bāzē, pēc kuras pārbaudīs, vai cilvēki ir ielaižami slēgtajā teritorijā. Pārējie, kas deklarējušies citviet, tiek lūgti zvanīt uz valdības norādītajiem tālruņa numuriem un pieteikt sevi kā slēgtās teritorijas iedzīvotāju, pretējā gadījumā viņus var neielaist mājās.
Valdība ir saņēmusi informāciju, ka, izmantojot ASV prezidenta vizīti, daži negodīgi cilvēki, uzdodoties par drošības iestāžu darbiniekiem, jau apmeklē Rīgas iestādes un uzņēmējus. Tādēļ valdība brīdina iedzīvotājus, ka ikvienam Valsts policijas vai citu drošības iestāžu darbiniekam, iedzīvotājus uzrunājot, obligāti jāuzrāda dienesta apliecība.
Lai iekļūtu aiz "sarkanās līnijas", iedzīvotājiem vajadzēs uzrādīt personu apliecinošu dokumentu — pasi vai autovadītāja apliecību. Šī teritorija noteikti būs īpaši atdalīta no pārējās galvaspilsētas daļas, piemēram, ar barjerām, un visiem, kas vēlēsies pārkāpt robežlīniju, būs jārēķinās ar drošības pārbaudēm. 
Uzņēmumiem, kas atrodas slēgtajā teritorijā un ir nolēmuši strādāt arī Dž.Buša vizītes dienā, valdība lūdz pa norādītajiem tālruņa numuriem paziņot, kuri darbinieki laikā, kad teritorija būs slēgta, atradīsies darbā. Šos cilvēkus iekļaus īpašajā datu bāzē, un arī viņi darbavietā varēs nokļūt, uzrādot personu apliecinošus dokumentus. Kafejnīcas un restorānus, kas atrodas slēgtajā teritorijā, negaida slēgšana uz vizītes laiku, tomēr valdība iesaka pašiem ēstuvju īpašniekiem apdomāt, vai viņiem ir izdevīgi strādāt, jo jārēķinās, ka sakarā ar pārvietošanās ierobežojumiem klientu pieplūdums nav gaidāms. 
Tuvojoties vizītes dienām, drošības dienesti iedzīvotājus brīdināšot par kritiskajām stundām, kad viņiem aktivitātes slēgtajā teritorijā būs jāierobežo līdz minimumam. Namu iemītnieki tiek stingri brīdināti netuvoties logiem un neliekties laukā pa tiem vēlmē pēc iespējas labāk aplūkot ASV prezidentu. Vēl desmit gadus pēc Dž.Buša priekšteča Bila Klintona viesošanās Latvijā varas gaiteņos klīst pastāsts, kā kāds Rīgas iedzīvotājs gandrīz kļuva par snaipera lodes upuri. Viņš vēlmē tuvāk apskatīt B.Klintonu izliecies pa logu ar binokli pie acīm, un tikai laimīga nejaušība šo vīru pasargājusi no drošībnieka raidīta šāviena. Tagad jāatceras, ka to un šo laiku šķir 2001.gada 11.septembris, pēc kura drošības pasākumi kļuvuši stingrāki un ļaudis vairāk ierobežojoši. 
J.Liepnieks apgalvo, ka ierobežojumu tiesiskais pamatojums rodams likumā par policiju, kurā paredzēts, ka valsts vara drīkst ārkārtas situācijās ierobežot iedzīvotāju brīvību. 
Ierobežojumi attieksies arī uz transportu — gan privāto, gan sabiedrisko. Slēgtajā teritorijā sabiedriskais transports nekursēs, bet patlaban tiekot domāts, kā organizēt to transportu, kas drīkstēs pārvietoties līdz robežšķirtnei. Tiek prognozēts, ka Vanšu un Akmens tilts visu laiku tomēr nebūs slēgti, tomēr nav zināms, kurās stundās pār to drīkstēs pārvietoties auto. 
Ir skaidrs, ka piektdienas pēcpusdienā un sestdienas vakarā, kad Dž.Bušs no lidostas brauks uz Rīgas centru, būs pilnībā slēgta Jūrmalas šoseja. Pagaidām zināms, ka regulārie avioreisi netiks atcelti. Tomēr iedzīvotājiem, kam šajās dienās paredzēti lidojumi, pašiem jāsazinās ar savām aviokompānijām, lai uzzinātu, kā tiks organizēta izlidošana un ielidošana. Iespējams, atsevišķiem reisiem būs īpaša sagaidīšanas un pavadīšanas kārtība, kad lidot gribētājus ar īpašu autobusu nogādās uz vai no lidostas.
Taču skaidrs ir viens — ja rīdzinieki no viena pilsētas gala, piemēram, Juglas, vēlēsies pārvietoties uz Pārdaugavu, piektdienas pēcpusdienā un sestdien viņi Daugavai pāri varēs tikt tikai pa Salu tiltu vai pāri tiltam pie Rīgas hidroelektrostacijas. Tādēļ valdība lūdz rīdziniekus darbus plānot tā, lai jau piektdienas pēcpusdienā viņi varētu atstāt darbavietas un sasniegt vai nu mājas, vai arī aizbraukt uz laukiem. Par satiksmes virzību un iespējamiem auto sastrēgumiem, kas piektdienas pēcpusdienā varētu veidoties Rīgas ielās, gan vēl skaidrības nav, un pie tā atbildīgās institūcijas strādājot, taču J.Liepnieks mierina: "Tas nav nekas briesmīgs, jo sestdien vienā Rīgas centra gabaliņā būs ierobežojumi."

Vecrīgas iedzīvotājiem netieši iesaka evakuēties 
Reinis Kļavis,  Diena  04/27/05     Sazinoties ar drošības dienestiem un interesējoties, ar ko jārēķinās 6. un 7.maijā, iedzīvotāji tiek nostādīti izvēles priekšā — palikt un pieciest neērtības, kuru raksturs un ilgums vēl nav īsti zināms, vai arī no tā visa izvairīties, pametot Vecrīgu.
"Es piektdien no rīta gatavojos doties uz Jūrmalu darba darīšanās un domāju tur arī palikt līdz pat vizītes beigām," atzina Vecrīgas iedzīvotāja Māra Bransone. Nesen atgriezusies Latvijā no ASV, kur nodzīvojusi 9 gadus, viņa skaidri apzinoties drošības pasākumu apmērus, lai nelolotu ilūzijas, ka tie iedzīvotājus jūtami neskars. Ja ASV pēc septembra terora aktiem vēl tagad metrostacijās dežurē policisti ar suņiem un vagonos skan paziņojumi pievērst uzmanību atstātām mantām, varot vien apjaust drošības pasākumu apmēru šajā gadījumā. Atšķirībā no Māras Vecrīgas tuvumā dzīvojošais Artūrs tomēr mēģinājis noskaidrot, kā viņa ikdienu ietekmēs Buša vizīte, jo pilnībā pakārtot dzīvi šim pasākumam negriboties. "Piezvanot pa norādīto tālruņa numuru, atsaucās "drošības dienests", kas paziņoja — skaidrības vēl neesot. Tik vien pateica, ka transportam kustība būs slēgta un, ja esmu nolēmis šajā dienā iegādāties televizoru un atvest uz mājām, labāk to pārcelt uz kādu citu dienu. Protams, pase esot jānēsā līdzi, tomēr vislabāk gan būtu aizbraukt uz laukiem," atcerējās Artūrs, pieļaudams, ka Latvijas drošības dienestus neziņā īsti negriboties vainot, jo, kā noprotams, tiem vēl pašiem nesot nekādas informācijas.

Latvijas guvums no ES –167 miljoni latu
Evija Cera,  NRA  04/27/05    Latvija pagājušajā gadā Eiropas Savienības (ES) budžetā ir iemaksājusi gandrīz 64 miljonus latu, bet saņēmusi no ES ievērojami vairāk – 167 miljonus.
Kopš Latvija 2004. gada 1. maijā kļuva par pilntiesīgu ES dalībvalsti, tai ir pieejami ES fondu līdzekļi un cita dalībvalstīm pieejamā finansiālā palīdzība, taču tajā pašā laikā mūsu valstij ir regulāri jāveic noteikti maksājumi ES kopējā budžetā. 
Katras dalībvalsts iemaksas tiek aprēķinātas, ņemot vērā valsts nacionālo kopproduktu, pievienotās vērtības nodokļa bāzi un muitas, lauksaimniecības un cukura nodevu ieņēmumus, skaidro Ārlietu un Finanšu ministrijas speciālisti. Iemaksu apjoms tiek aprēķināts, ņemot vērā attiecīgajā gadā paredzētos ES izdevumus. Aprēķini tiek veikti tā, ka bagātās valstis maksā vairāk, bet trūcīgākās – mazāk. Tā kā ES budžets tiek plānots vairākiem gadiem, to sauc par finanšu perspektīvu. 
Pašlaik spēkā ir finanšu perspektīva no 2000. līdz 2006. gadam, kurā noteikts: kopējie gada budžeta ieņēmumi ES vajadzībām nedrīkst pārsniegt 1,24 procentus no dalībvalstu kopējā nacionālā kopprodukta. Kopējā budžeta griesti ir noteikti apmēram 1,10 procentu apmērā no ES dalībvalstu kopējā nacionālā kopprodukta. 2004. gadā Latvija ieskaitīja ES budžetā 63 935 188,44 latus, bet šogad Latvijas daļa kopējā ES naudas lādē būs 73 300 000 latu, Neatkarīgo informēja Finanšu ministrijas Komunikācijas departamenta pārstāve Aija Krūmiņa. Iemaksu pieaugums šogad lielākoties ir saistīts ar to, ka atšķirībā no 2004. gada ir jāmaksā jau par pilnu gadu, nevis tikai par astoņiem mēnešiem. Ārlietu ministrija aplēsusi, ka no 2004. gada līdz 2006. gadam Latvija ES kopējā budžetā pavisam samaksās 219 miljonus latu. 
Pateikt, kādiem mērķiem tieši tiek tērēti Latvijas iemaksātie līdzekļi, neesot iespējams, jo nauda tiek pārskaitīta kopējā ES budžetā. No 2004. līdz 2006. gadam Latvijai no ES budžeta būs pieejami 1,2 miljardi latu, ko varēs izmantot mūsu valsts zemnieku atbalstam un lauku attīstības veicināšanai, Latvijas reģionu atbalstam, vides un transporta infrastruktūras projektiem, institūciju stiprināšanai un citiem mērķiem. Pagājušā gada laikā Latvijas kasē no kopējā ES budžeta ienākuši jau 167,8 miljoni latu, galvenokārt no pirmsstrukturālajiem fondiem (53,1 miljons latu) un struktūrfondiem (43,2 miljoni latu).

Grib ievērojami palielināt algas eiroparlamentāriešiem 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  04/28/05      Latvijas eiroparlamentārieši varētu kļūt par vislabāk atalgotajām vēlētajām amatpersonām valstī, jo ES valstis šonedēļ neoficiāli sākušas konsultēties par priekšlikumu noteikt visiem vienādu 7000 eiro mēnešalgu (Ls 4900) un vienlaikus likvidēt dāsno un necaurskatāmo piemaksu sistēmu.
Pašlaik deputāti saņem vienādas algas ar saviem amata brāļiem dzimtenē, kas Latvijas gadījumā nozīmē 1000 eiro (Ls 700) pirms nodokļu nomaksas, bet vislabāk atalgotajiem no 732 parlamentāriešiem itāļiem par mēneša darbu maksā 12 000 eiro (Ls 8400). Taču, tā kā bēdīgi slavenā ceļojumu apmaksas sistēma mēnesī piešķirt fiksētu summu, kas nav atkarīga no patiesajām izmaksām — vienalga, vai viņi lido ar Ryanair vai airBaltic biznesa klasē, plus vēl dāsnās dienasnaudas un vāji auditētie palīgu uzturēšanas izdevumi faktiski ļauj deputātiem algas papildināt ar apaļām summām. 
Lai izlīdzinātu ienākumu atšķirības starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm un mēģinātu uzlabot EP kā naudas šķērdēšanas mašīnas tēlu, ES prezidējošā Luksemburga piedāvājusi atsākt diskusiju par vienotām algām, un apmaiņā no EP tiek prasīta ceļošanas atmaksu sistēma, kas balstīta uz reāliem izdevumiem.
Pirmo reizi to otrdienas vakarā apsprieda ES Eiropas lietu ministri, taču tas notika aiz slēgtām durvīm. No diplomātu teiktā noprotams, ka atklātas pretestības idejai atsākt sarunas nav, taču ir daudz nezināmo, jo Luksemburga savus priekšlikumus nav izklāstījusi rakstiski. Tā pat nav saukusi skaitļus, lai gan presei Luksemburgas diplomāti iepriekš atzina, ka runa ir par 7000 eiro, kas tiek maksāti, visticamāk, no ES, nevis nacionālo parlamentu budžeta. Pieļauts arī, ka lielās algas neattieksies uz šo sasaukumu, kas strādās līdz 2009.gadam. Sarunas par to oficiāli varētu sākties jūnijā.
Mēģinājumi vienoties par kopēju EP deputātu atalgojumu neveiksmīgi norit jau gandrīz 20 gadu, un pēdējo reizi tās izgāzās pērn, kad Austrija, Vācija, Zviedrija un Francija paziņoja, ka piedāvātā 8600 eiro alga ir daudz par lielu laikā, kad lielās dalībvalstis pievelk jostas un cīnās ar ekonomikas stagnāciju. 7000 eiro pielīdzināms Vācijas deputāta algai, tāpēc Luksemburga cer, ka šis skaitlis būs pieņemams.
Dienas aptaujātie Latvijas deputāti pret ideju izturas vairāk pozitīvi, norādot, ka saprotama algu un kompensāciju sistēma nāks par labu EP finanšu caurskatāmībai. Taču Guntars Krasts (TB/LNNK) arī piebilda, ka retorika par algu izmaiņām no finanšu viedokļa ir gana nenozīmīga, ja atceras, cik izmaksā Strasbūras plenārsēdes. 
Katru mēnesi 732 deputāti, viņu palīgi, žurnālisti un citi no Briseles uz četrām dienām pārceļas uz Strasbūru, kur milzīgajā, speciāli sev celtajā ēkā deputāti strādā nepilnas četras dienas. Pārējā laikā tā stāv tukša. Vairāk nekā 130 reformas prasoša deputātu grupa, kas rosina atteikties no Strasbūras mājvietas un pārvērst to Masačūsetsai analogā Eiropas tehnoloģiju institūtā, aplēsusi, ka "ceļojošais cirks" ik mēnesi maksā 4 miljonus eiro (2,8 milj. latu). Ideja par trim parlamenta mājvietām (daļa administrācijas ir Luksemburgā) gadā sagādājot liekus 200 miljonu eiro izdevumus. 
Lai gan daudzi lēmumu atstāt parlamentu vienā pilsētā atzītu par saprātīgu, tam ir vajadzīgs vienprātīgs dalībvalstu "jā", tāpēc līdzšinējie mēģinājumi ir beigušies ar neko.
***
Ko saņem Eiroparlamenta deputāti
Tagad
- Alga —1000 eiro pirms nodokļu nomaksas
- Dienasnauda — 268 eiro par katru darbā pavadītu dienu, mēnesī ap 4456 eiro
- Palīgu algošanai — 14 576 eiro mēnesī
- Biroja uzturēšanas izdevumi — 3700 eiro mēnesī 
- Ceļošanas izdevumi — ? (atmaksā konstantu summu, ko izrēķina, pēc dzimtās valsts attāluma, vienalga, lido ar lētajām aviolīnijām vai parastajām)
- Citi labumi — veselības apdrošināšana sev un ģimenei, ārstēšanās, pensiju fonds 
- Kopā mēnesī: EUR 23 389+
Jaunais piedāvājums
- Alga — 7000 eiro pirms nodokļu nomaksas
- Ceļošanas izdevumi — patiesie izdevumi pēc biļetēm 
- Veselības apdrošināšana un pensijas — ?
- Palīgi, biroja izdevumi — tādi paši
- Dienasnaudas — ?
Avots: G.Andrejeva biroja sniegtā informācija un zināmie Luksemburgas priekšlikumi

Buša kritizētājiem ļaus pulcēties Grīziņkalnā 
Ivars Āboliņš,  Diena  04/29/05    Rīgas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL) saskaņojis ASV prezidenta Džordža Buša vizītes laikā Grīziņkalnā iecerēto nacionālboļševiku piketu pret Savienoto Valstu ārpolitiku, jo uzskata, ka demokrātiskā valstī šādas akcijas ir pieļaujamas. Pagaidām vēl nav zināms, vai tiks atļauta kāda no Jaunās sociāldemokrātu savienības (JSS) pieteiktajām protesta akcijām — vienu viņi vēlas rīkot 11.novembra krastmalā, bet otru Mežaparkā.
Pikets Grīziņkalnā notiks Dž.Buša vizītes otrajā dienā, 7.maijā, un protesta akcijas pieteicējs Rauls Reinaļdo Sančess iesniegumā norādījis, ka pasākumā varētu piedalīties ne vairāk kā 100 cilvēku, Dienu informēja domes sabiedrisko attiecību projektu koordinators Dzintars Zaļūksnis. Viņš skaidroja, ka sākotnēji R.R.Sančess ar domubiedriem vēlējies piketēt pie ASV vēstniecības, taču tā atrodas noteiktajā drošības zonā, kurā vizītes dienā iedzīvotājiem būs pārvietošanās ierobežojumi, tādēļ panākta vienošanās akciju pārcelt uz Grīziņkalnu. D.Zaļūksnis uzsvēra, ka likums rīkot šādus protestus atļauj, un, tā kā dzīvojam demokrātiskā valstī, Ē.Škaparam neesot bijis neviena iemesla akciju aizliegt.
Pieteikumu ar lūgumu atļaut 7.maijā piketēt iesniegusi arī JSS, kas kopā ar vēl vairākām partiju jaunatnes organizācijām un Vides aizsardzības klubu 11.novembra krastmalā vēlas paust savu nosodošo attieksmi pret ASV īstenoto ārpolitiku, atteikšanos ratificēt Kioto protokolu, kā arī cilvēktiesību pārkāpumiem Irākā. Mežaparkā JSS grib rīkot sapulci par mieru un demokrātiju pasaulē un videi draudzīgu politiku. D.Zaļūksnis nevarēja pateikt, vai šie pieteikumi tiks saskaņoti, taču pieļāva, ka JSS protestēt varēs tikai Mežaparkā.

Piedāvā fotografēties ar Buša fotomaketu
Sandris Vanzovičs,  NRA  04/29/05    Pagaidām nav zināms, kur un vai vispār Latvijas iedzīvotāji varēs skatīt vaigā ASV prezidentu Džordžu Bušu. Šo neziņu izmantojuši gudri ļaudis, kas piedāvā vismaz nofotografēties ar viņu – tikai fotomaketa versijā.
Ministru prezidenta biroja vadītājs Jurģis Liepnieks Neatkarīgajai teica, ka informācija par iespējamību klātienē skatīt ASV prezidentu Dž. Bušu tiks izplatīta ne ātrāk kā pirmdien. Neatkarīgi informācijas avoti gan pieļāva, ka šī iespējamība "ierindas mirstīgajiem" ir tuvu nullei, jo drošības apsvērumu dēļ Amerikas līderi nebūs iespējams skatīt pat ar binokli.
Savukārt uzņēmēji jau atraduši variantu, kādā veidā iepriecināt tos, kas gribēs redzēt ASV prezidentu. "Nofotografēties kopā ar ASV prezidentu Džordžu Bušu un Latvijas Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu – tā pie politiskās elites nepiederošajiem cilvēkiem šķiet nereāla iecere, kaut arī pēc nedēļas abas augstās amatpersonas tiksies Latvijā," – tā izplatītajā preses relīzē pauž tirdzniecības centra Olympia pārstāvji. Viņi izgudrojuši veidu, kā ikvienam sniegt šādu iespēju. 
No 30. aprīļa līdz 7. maijam minētā superveikala pirmajā stāvā būs uzstādīti Dž. Buša un V. Vīķes-Freibergas fotomaketi, kuriem blakus ikviens ar savu fotoaparātu varēs brīvi nofotografēties visas nedēļas garumā. Turklāt sestdien rīdziniekiem un pilsētas viesiem tiks sniegta "vēl īpašāka iespēja veidot savas attiecības ar abu valstu prezidentiem" – no pulksten 12 līdz 16 veikalā ikvienu pie prezidentu fotomaketiem bez maksas nofotografēs un vienu bildi izgatavos profesionāls fotogrāfs. 
Kā ierosina veikala pārstāvji, "tāpēc visiem akcijas dalībniekiem vajadzētu jau laikus padomāt, kādā kompānijā viņi vēlas fotografēties – ar abiem prezidentiem kopā vai arī ar kādu no viņiem atsevišķi, un ar kuru tad, jo, izmantojot profesionālā fotogrāfa pakalpojumus, vajadzēs izvēlēties". Savukārt atlikušajā nedēļā ārpus šīs akcijas ikviens varēs nākt brīvi fotografēties ar saviem aparātiem jebkurā kombinācijā. 
Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās informācijas, V. Vīķes-Freibergas fotomakets būs 1,65 metru augsts, bet Dž. Buša – 1,77 metru augsts. Šos fotomaketus izgatavos mākslinieks Kristaps Apelis.

Krievija prasa Latvijai atteikties no robežlīgumam pievienotās deklarācijas
LETA--ITAR-TASS  04/29/04  Krievijas Ārlietu ministrija ceturtdien deva mājienu, ka var neparakstīt robežlīgumu ar Latviju, ja tam tiks pievienota Latvijas sagatavotā deklarācija. Krievija uzskata, ka ar šādu deklarāciju robežlīgums zaudē jebkādu jēgu.
"Dokumenta parakstīšana par valsts robežu ar Rīgas izvirzītajiem vienpusējiem priekšnoteikumiem zaudē jebkādu jēgu," uzsvēra Krievijas Ārlietu ministrija. "Krievija būs gatava parakstīt šo līgumu, tiklīdz Latvijas puse atteiksies no savas nepieņemamās deklarācijas."
Krievija gan "pagaidām nav saņēmusi oficiālu informāciju par Latvijas vēlmi saistīt robežlīgumu ar "skaidrojošu deklarāciju"", informēja Krievijas Ārlietu ministrijas pārstāvji.
"Garus mēnešus ilgušajā līguma saskaņošanas posmā Latvijas puse nekad nav runājusi par līdzīgu dokumenta formātu," uzsvēra ministrija. "Tāpēc iecere kā līguma parakstīšanas priekšnoteikumu izvirzīt vienpusēju deklarāciju mums ir pilnīgi negaidīta."
"Latvijas Ārlietu ministrijas vadītāja 26.aprīlī publiskotais deklarācijas teksts nozīmē teritoriālu pretenziju izvirzīšanu Krievijai, kas līgumam par robežu starp divām valstīm laupa tā objektu un mērķi," norādīja ministrijas amatpersonas.
Deklarācija "nozīmē Latvijas atteikšanos no valsts robežas noteikšanas, ko Rīga kvalificē tikai kā "robežlīniju", ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām, Helsinku apspriedes par Partnerību un sadarbību starp Krieviju un Eiropas Savienību Noslēguma aktu," norāda Krievijas Ārlietu ministrija. Deklarācijā tiek paziņots, ka Latvija "nesaista šī līguma parakstīšanu ar plašāko jautājumu par valsts "nelikumīgas okupācijas" seku likvidēšanu," norāda ministrija.
"Tas viss izraisa dziļu nožēlu," sacīja ministrijas pārstāvji. "Jo vairāk tāpēc, ka Krievija, respektējot Latvijas, ES un NATO vēlmes un cenšoties noslēgt Krievijas un ES kopīgās robežas noformēšanu, bija gatava parakstīt līgumu, nesagaidot darba noslēgumu pie Krievijas un Latvijas politiskā dokumenta par attiecību principiem."
Savukārt Latvijas valdība negrasās atteikties no skaidrojošās deklarācijas robežlīgumam ar Krieviju, pret ko iebilst kaimiņvalsts Ārlietu ministrija.
Kā aģentūrai LETA atzina Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) padomnieks sabiedrisko attiecību jautājumos Arno Pjatkins, deklarācija skaidro mūsu valsts vēsturi, turklāt ar šo dokumentu Latvija nepaziņo neko tādu, ko Krievija iepriekš nebūtu zinājusi.
Pjatkins norādīja, ka Latvija vēl turpinās konsultācijas ar Krieviju par robežlīguma parakstīšanu.
Jau ziņots, ka šonedēļ valdība nolēma publiskot robežlīgumu ar Krieviju, vienlaikus vienojoties tam pievienot skaidrojošu deklarāciju, kurā uzsver, ka parakstāmais robežlīgums netiek saistīts ar plašāku jautājumu par Latvijas prettiesiskas okupācijas seku likvidāciju.
Latvija arī deklarē, ka robežlīgums neskar, nemazina un neatņem Latvijas valstij un tās pilsoņiem starptautiskajās tiesībās, tai skaitā 1920.gada 11.augusta Latvijas un Krievijas Miera līgumā un atbilstoši starptautiskajām tiesībām Latvijas valststiesībās noteiktās tiesības un tiesiskās prasības. Tāpat Latvija deklarācijā pauž, ka robežlīguma vienīgais mērķis ir dokumentēt to robežlīniju, kas tehniski aprakstīta un funkcionē kopš 1990./1991.gada.
Krievijas Ārlietu ministrija šodien devusi mājienu, ka var neparakstīt robežlīgumu ar Latviju, ja tam tiks pievienota Latvijas sagatavotā deklarācija. Krievija uzskata, ka ar šādu deklarāciju robežlīgums zaudē jebkādu jēgu. "Latvijas Ārlietu ministrijas vadītāja 26.aprīlī publiskotais deklarācijas teksts nozīmē teritoriālu pretenziju izvirzīšanu Krievijai, kas līgumam par robežu starp divām valstīm laupa tā objektu un mērķi," norādījušas Krievijas amatpersonas.
"Dokumenta parakstīšana par valsts robežu ar Rīgas izvirzītajiem vienpusējiem priekšnoteikumiem zaudē jebkādu jēgu," uzsver Krievijas Ārlietu ministrija. "Krievija būs gatava parakstīt šo līgumu, tiklīdz Latvijas puse atteiksies no savas nepieņemamās deklarācijas."
Latvijas Ārlietu ministrija šīs nedēļas sākumā no Krievijas bija saņēmusi aicinājumu robežlīgumu starp abām valstīm parakstīt 10.maijā Maskavā. Valdība šo uzdevumu uzticējusi ārlietu ministram Artim Pabrikam (TP). 

Krievija atsakās parakstīt robežlīgumu
Agnese Margēviča,  NRA  04/29/05Eksperti: deklarācija ir kļūda, kas kaitēs Latvijas partnerattiecībām ar ES un ASV.
Krievija vakar atteicās parakstīt robežlīgumu ar Latviju, kamēr pēdējā nebūs atsaukusi 26. aprīlī pieņemto deklarāciju, kurā tiek skaidrota Latvijas atšķirīgā izpratne par līgumu. Savu interpretāciju situācijai Krievija steigšus darījusi zināmu ASV un ES amatpersonām. Ārlietu eksperti norāda, ka Latvija, pieņemot deklarāciju, rīkojusies nepārdomāti.
"Dokumenta parakstīšana par valsts robežu ar Rīgas izvirzītajiem vienpusējiem priekšnoteikumiem zaudē jebkādu jēgu. Krievija būs gatava parakstīt šo līgumu, tiklīdz Latvijas puse atsauks savu nepieņemamo deklarāciju," vakar paziņoja Krievijas Ārlietu ministrija (ĀM). Latvijas valdības un ĀM reakcija uz ceturtdienas vakarā saņemto ziņu liecināja, ka tā nākusi negaidīti. Viennozīmīgi tika uzsvērts, ka Latvija no deklarācijas neatteiksies un līdz oficiāla atteikuma saņemšanai turpinās gatavoties 10. maijā ieplānotajai līguma parakstīšanai. Eksperti spriež, ka Latvijas un Krievijas attiecības, kas tik tikko sākušas izkustēties no vietas, visticamāk, atgriezīsies nulles punktā. "Sarunas ar Krieviju sāksies no nulles," pesimistiski spriež politoloģe Žaneta Ozoliņa. Krievijas pētniecības institūta direktors Kārlis Daukšts lēš, ka līguma parakstīšana tiks atlikta uz nenoteiktu laiku, iespējams, pāris gadiem. Bijušais ārlietu ministrs Valdis Birkavs uzsver, ka šī situācija izgaisinājusi visas cerības uz attiecību pakāpenisku sakārtošanu ar Krieviju. 
Premjers Aigars Kalvītis ar sava preses pārstāvja Arno Pjatkina starpniecību Neatkarīgajai vakar uzsvēra, ka Latvija ar šo deklarāciju nav pateikusi neko jaunu, Krievijai iepriekš nezināmu. Par deklarācijas atsaukšanu, kā to pieprasa Krievija, nevarot būt ne runas, jo "tā atspoguļo Latvijas izpratni par vēsturi". Arī ārlietu ministrs Artis Pabriks intervijā Latvijas radio paziņoja, ka nepieļauj iespēju parakstīt robežlīgumu bez vienpusējās deklarācijas.
"Kas attiecas uz deklarāciju, tad tas, kas ir izdarīts, no tā mēs netaisāmies atkāpties," teica A. Pabriks. 
Ārpolitikas eksperti visi kā viens norāda, ka šāda Krievijas reakcija jau bijusi sagaidāma un Latvijas valdība pieļāvusi ārpolitisku kļūdu, kā papildinājumu robežlīgumam pieņemot deklarāciju, kurā minēta atsauce uz 1920. gada miera līgumu. "Būtu diezgan dīvaini, ja Krievija pēkšņi izrādītos tik piekāpīga," vērtē V. Birkavs un piebilst: "Krievijai šis līgums, protams, ir vajadzīgs, bet ne tik lielā mērā, lai piekāptos visam, ko Latvija vienpusēji pieņem. Krievijai taču arī starptautiski jāsaglabā seja." Pieņemot vienpusējo deklarāciju, Latvija Krieviju "grūda stūrī", spriež kādreizējais Latvijas vēstnieks Krievijā Jānis Peters.
Ž. Ozoliņa norāda, ka deklarācijas pieņemšana bijusi nepārdomāta un iemeslus šādam solim saskata Tautas partijas, kuras pārstāvji ieņem premjera un ārlietu ministra posteņus, centienos rast kompromisu starp ārpolitisku un iekšpolitisku mērķu sasniegšanu, kas šai gadījumā neesot bijis iespējams. Latvijas vienpusējā deklarācija bija "diplomātiski bezperspektīva", jo netika iepriekš saskaņota ar otru pusi, norāda K. Daukšts. Arī J. Peters uzsver, ka "tādu deklarāciju var pieņemt valsts, kurai ir starptautisks atbalsts, bet tā nav, un Krievija to zina".
Nevienam Neatkarīgās aptaujātajam ekspertam nešķiet ticama iespēja, ka Latvija šādā situācijā var atteikties no valdības pieņemtās deklarācijas. Tomēr K. Daukšts kā vienu no risinājumiem, kas varētu glābt situāciju, piedāvā šo valdības deklarāciju nodot izskatīšanai Saeimā, šim mērķim sasaucot parlamenta ārkārtas sēdi. Saeima varētu nolemt, ka deklarācijas teksts jāizskata komisijās un tādējādi atlikt tās pieņemšanu pēc 10. maija un robežlīguma parakstīšanas. 
Bijušais ārlietu ministrs V. Birkavs norāda, ka deklarācija kā vienpusējs paskaidrojošs dokuments pie robežlīguma bija nepieciešama, nepareizi bijis to pieņemt pirms līguma parakstīšanas. Viņaprāt, deklarāciju bija jāpieņem Saeimai, kad ratifikācijai parlamentā tiktu iesniegts abu valstu valdību pārstāvju jau parakstīts robežlīgums. Šāds risinājums, pēc V. Birkava domām, būtu bijis pieņemams arī starptautiskajai sabiedrībai, jo atšķirībā no valdības, kurai jādemonstrē vēlme sakārtot robežjautājumu, parlamentam ir tiesības paust atšķirīgu, plašu sabiedrības uzskatu atspoguļojošu viedokli, kas tiktu respektēts kā demokrātijas izpausme. 
Krievija savu interpretāciju situācijai ar robežlīguma parakstīšanu jau paguvusi nodot ES un ASV. Kaimiņvalsts ārlietu ministram Sergejam Lavrovam vakar bijusi telefonsaruna ar ASV valsts sekretāri Kondolīzu Raisu, kā arī ES ārlietu komisāri Benitu Ferrero-Valdneri. Sarunā ar K. Raisu Krievijas ārlietu ministrs informējis par situāciju ar Krievijas–Latvijas robežlīgumu, "kas izveidojusies sakarā ar Latvijas vienpusēji izvirzīto skaidrojošo deklarāciju kā līguma parakstīšanas priekšnosacījumu", ziņo Krievijas ĀM. "Publiski neviens mums nekādus norādījumus nedos, jo robežjautājums formāli ir Latvijas un Krievijas divpusējs jautājums. Bet kuluāros varbūt teiks: "Jūs to neesat izdarījuši gudri."" – tā ASV un ES iespējamo reakciju prognozē V. Birkavs. "Ar šādu soli savu draugu pulku mēs neesam vairojuši," spriež Ž. Ozoliņa un piebilst: "Tas tā izskatās, ka Latvija nav konsultējusies ar partneriem, ko nenoliedzami vajadzēja darīt." Arī K. Daukšts norāda, ka Latvija var sevi parādīt kā neprognozējamu un nenopietnu partneri, un paredz, ka Krievija starptautiskajai sabiedrībai Latviju mēģinās pasniegt kā "grāvējus, kuri paši nezina, ko grib".
Viņš uzskata, ka Latvija ar šo soli "ne sevišķi loģiskā situācijā" nostādījusi Eiropu, jo robežlīguma parakstīšana bija ieplānota 10. maijā ES–Krievijas vadītāju tikšanās laikā Maskavā, tātad to nevar uzskatīt vienīgi par divpusēju aktu. Nu parakstīšana, visticamāk, nenotiks, un Krievija šīs situācijas radīšanā vaino Latviju. Ja Krievija uzstās, lai līgumam netiktu pievienota deklarācija, Latvija turpinās starptautiski skaidrot tās nozīmi, savukārt norāda ārlietu ministrs A. Pabriks. "Mēs savu pozīciju jau esam skaidrojuši daudziem saviem sabiedrotajiem. Ja būs nepieciešamība, darīsim to vairāk," viņš vakar pauda Latvijas radio. 
V. Birkavs spriež, ka robežlīguma liktenis, iespējams, zināmā mērā būs atkarīgs no Dž. Buša "pozīcijas okupācijas jautājumā". Tomēr bijušais ārlietu ministrs prognozē, ka ASV prezidents, viesojoties Rīgā, lai arī nevarēs apiet šo tēmu, izraudzīsies formulējumus, kas, no vienas puses, apliecinās, ka okupācijas fakts nav apšaubāms, bet, no otras puses, norādīs, ka "arī attiecības ar Krieviju ir jāsakārto". "Bušam nebūs ērti kļūt par pilnīgu Latvijas advokātu, jo tad viņš nonāktu pretrunās ar Putinam draudzīgajām Eiropas valstīm Vāciju, Franciju un Itāliju," spriež K. Daukšts. "Absolūti voluntāri un vientuļi mēs izskatāmies," secina J. Peters.

Valdībā un partijās...

IZM kavē Latvijas dalību starptautiskos pētījumos 
Ilze Grīnuma,  Diena  04/23/05    Ignorējot solījumus, Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) četru mēnešu laikā tā arī nav sakārtojusi dokumentāciju, lai Latvija varētu iekļauties turpmākajos starptautiskajos skolēnu novērtēšanas pētījumos, tā dēvētajā PISA 2006 un PISA 2009. Nav noslēgts līgums ar pētniekiem un valdībā nav akceptēts oficiālais sadarbības līgums ar apjomīgāko skolēnu pētījumu organizētāju Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD). Ministre Ina Druviete (JL) par notikušo ierosinājusi dienesta izmeklēšanu, Dienu informēja viņas biroja vadītājs Oļģerts Tipāns.
Solījumu sakārtot nepieciešamo dokumentāciju IZM deva janvāra vidū, kad tika parakstīts īpašs nodomu protokols ar Latvijas Universitāti (LU), kuras Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes pētniekiem tika deleģētas tiesības sākt darbu. Toreiz atklājās, ka ministrijas neizdarības rezultātā Latvija var palikt ārpus vērienīgās izpētes, kuras rezultātus saviem attīstības indikatoriem izmanto ES.
Nodomu protokols paredzēja ar pētniekiem noslēgt īpašu līgumu, precīzi vienojoties par viņu darba samaksu. Tomēr šis dokuments tā arī nav parakstīts un darbs draud pārtrūkt pavisam, Dienai pastāstīja pētījumu vadītājs Andris Kangro.
"Tas tiks parakstīts otrdien vai trešdien," skaidroja par līgumu atbildīgais valsts sekretāra pienākumu pildītājs Guntis Vasiļevskis. Kavēšanos viņš skaidro ar grūtībām valdībā apstiprināt jumta sadarbības līgumu ar OECD par pētījumiem, kas sastādāms angļu valodā un prasa virkni juridisku saskaņošanas procedūru. I.Druviete ierosinājusi dienesta izmeklēšanu pret atbildīgajiem darbiniekiem, jo par notikušo uzzinājusi no LU rektora Ivara Lāča vēstules.

Ievēl jauno Tautas partijas valdiLETA  04/23/05     Tautas partijas (TP) 8.kongresā aizklātā balsojumā tika ievēlēti 10 jaunās valdes locekļi. 
Kongresa delegātu vairākuma atbalstu ieguva Ministru prezidents Aigars Kalvītis, ārlietu ministrs Artis Pabriks, Saeimas deputāti Jānis Lagzdiņs, Vineta Muižnece, Dzintars Ābiķis un Juris Dalbiņš, kultūras minisre Helēna Demakova, Rīgas domes deputāts Edmunds Krastiņš, Valkas pilsētas mērs Vents Armands Krauklis un Liepājas domes deputāts Uldis Pīlēns. 
Revīzijas komisijā tika ievēlēti Žanete Vasaraudze, Oskars Spurdziņš un Margarita Brikmane, bet TP goda tiesu turpmāk pārstāvēs Valdis Ģīlis, Jānis Freimanis un Astrīda Lūkina. 
Partneri izvairās asi komentēt Repšes izteikumus par mafiozām partijām 
Ināra Egle,  Diena  04/25/05    Jaunā laika līdera Einara Repšes izteikumus sestdien partijas konferencē par noziedzniekiem un konkurējošām partijām, kas savu darbību organizējot pēc mafijas principiem, valdības partneri atturas asi komentēt, jo nevēlas šī iemesla dēļ saasināt situāciju koalīcijā. "Mēs kongresā skaidri nosaucām Jauno laiku vārdā un nebaidījāmies pateikt, kas mūs neapmierina, bet JL vadītājs ir slēpies aiz vārdiem, skaidri nepasakot, par ko un ko ir ar teikto domājis," svētdien teica premjers Aigars Kalvītis (TP).
"Jautājums, kāpēc tauta joprojām balso par tiem cilvēkiem, kas dara nelietības," sestdien Jaunā laika konferencē ir vaicājis JL līderis E.Repše, ziņo BNS. JL vadītājs atgādinājis nesenos notikumus Ukrainā, kad tikai ar nelielu balsu pārsvaru likumīgo varu ieguvis prezidents Viktors Juščenko, kas to esot pelnījis, taču liela daļa iedzīvotāju esot balsojuši par Viktoru Janukoviču, kas savu karjeru turpinājis "zogot un slepkavojot". E.Repše konferencē sacījis: "Kāpēc šāds cilvēks varēja saņemt tik daudz vēlētāju balsu. Tikai tāpēc, ka arī Ukrainā tāpat kā Latvijā ir noziedznieki, kukuļdevēji un kukuļņēmēji, un, kāpēc gan viņiem nebalsot par savējo?"
Nevienu politisko spēku vārdā E.Repše nav minējis, bet runājis par konkurējošām partijām, ziņo BNS. "Nākotnē mēs rūkdami aiziesim garām tām partijām, kas savu darbību organizē pēc mafijas principiem. (..) Mums nav ne nelikumīgu melno kasu, ne arī citu tādu metožu, kādas raksturīgas konkurentiem, tāpēc mūsu stratēģijai ir nākotne," teicis JL vadītājs, kas bijis neizpratnē arī par to, "cik miljonus konkurenti izgrūduši reklāmās".
Premjers A.Kalvītis saunā ar Dienu sākumā sacīja, ka negribētu komentēt JL vadītāja teikto, taču pēc brīža atzina, ka jautājumā par sadarbību koalīcijā kādreiz var parādīties jautājums "kā gan būs tālāk". Taču pagaidām viņš arī saprotot, ka JL sāp ne pārāk labie rezultāti pašvaldību vēlēšanās, kad atšķirībā no TP nav izdevies nevienā vietā iegūt absolūto vairākumu. Latvijas Pirmās partijas frakcijas priekšsēža vietnieks Dzintars Jaundžeikars atgādināja, ka šādas populistiskas runas ir raksturīgas JL vadītājam un pie tām jau esot pierasts.

Lembergs domē žmiegs, valdē badinās 
Jānis Trops,  Diena  04/25/05    Veidojot domes komisijas un grozot brīvostas pārvaldes nolikumu, Ventspilī vēršas pret Jauno laiku
Pret Jauno laiku (JL) un tā atbalstītājiem politisku un, iespējams, arī personīgu motīvu dēļ pilsētas domē ļoti nekorekti un diskriminējoši rīkojas Ventspils mērs Aivars Lembergs un viņam paklausīgie valdošā vairākuma deputāti. Tā pēc divām jau notikušajām jaunā sasaukuma domes sēdēm secinājuši no JL tajā ievēlētie Aivis Landmanis un Ojārs Grinbergs. Viņuprāt, pie absolūtas vienvaldības kopš 1994.gada pieradušais politiskās organizācijas Latvijai un Ventspilij (LV) vadītājs A.Lembergs nevar samierināties ar opozīcijas klātbūtni un mēģina likt šķēršļus tās deputātu un atbalstītāju pilnvērtīgam darbam pašvaldībā. 
A.Landmanis turklāt ir pārliecināts, ka A.Lembergs domes administratīvos resursus izmanto, lai netieši kārtotu rēķinus ar savu pretinieku personīgajā biznesā Olafu Berķi. Piemēram viņš minēja 18.aprīļa domes sēdi. Tajā A.Lembergs paziņojis, ka liela daļa no kandidātiem, ko JL piedāvā darbam pilsētas domes komisijās, strādājot O.Berķa firmās, tāpēc svarīgi esot nepieļaut, ka viņi iekļūst komisijās un caur tām bīda šā uzņēmēja intereses. "Pietiek jau, ka Aivis Landmanis (..) domē ievēlēts no Berķa," aģentūrai BNS paziņojis A.Lembergs. 
Kā Diena jau rakstīja, gan Ventspils mērs, gan O.Berķis savulaik piederēja pie tā sauktā Ventspils biznesa grupējuma, kur tagad vērojama šķelšanās un savstarpēja tiesāšanās, tajā skaitā par ietekmi ļoti nozīmīgajā tranzīta uzņēmumā Ventbunkers.
Darbam pilsētas domes 29 komisijās JL piedāvāja savus cilvēkus 50 vietām, ieguva tikai astoņas. TSP, kam domē tikai viens deputāts, — desmit. Domē neiekļuvušie sociāldemokrāti un TB/LNNK pārstāvēti attiecīgi ar septiņām un četrām vietām, bet valdošā partija sev komisijās iebalsojusi 139 vietas jeb apmēram četras reizes vairāk, nekā to ir visām pārējām partijām kopā. Stratēģiski svarīgākajās, tādās kā pilsētas attīstības vai finanšu komisija, opozicionāri vispār neiekļuva. Kā skaidro domes organizatoriskās nodaļas vadītāja Maija Krūkle, aptuveni trešdaļa komisiju gan vēl neesot nokomplektētas. 
Nav atbalstīts arī JL priekšlikums darbam Ventspils brīvostas valdē, kuras priekšsēdētājs ir Ventspils mērs, kā vienu no četriem domes pārstāvjiem virzīt A.Landmani. Savukārt kā Ekonomikas ministrijas (EM) izvirzītais pārstāvis no JL ostas valdē darbā netiek pieņemts O.Grinbergs, lai gan valdības rīkojums par to izdots jau pirms diviem mēnešiem. Ventspils brīvostas pārvaldnieks Imants Sarmulis Dienai šādu kavēšanos skaidroja ar "tehniska rakstura problēmām", nekomentējot, kurā institūcijā tās ir. Savukārt A.Lembergs EM pārmet, ka tā Ventspils domei oficiāli neesot paziņojusi par O.Grinberga izvirzīšanu ostas valdē un viņš par to dzirdējis tikai baumu līmenī. Kā Diena noskaidroja Satiksmes, Vides un Finanšu ministrijā, līdzīgus pārmetumus A.Lembergs nav izteicis, kad Ventspils ostas valdē tika norīkoti to pārstāvji. EM iebildumus noraida, jo rīkojums par O.Grinberga iecelšanu publicēts valdības oficiozā Latvijas Vēstnesis un Ventspils domei un brīvostas valdei nosūtītas tā kopijas. 
O.Grinbergs ir pārliecināts, ka tikai ar vēlmi nākotnē finansiāli pazemot un badināt citādi domājošos 18.aprīļa domes sēdē pieņemti grozījumi Ventspils brīvostas pārvaldes nolikumā, ar kuru tiek regulēts materiālās kompensācijas lielums par darbu brīvostas valdē. Līdz šim valdes locekļiem tās izmaksāja 0,07% apmērā no brīvostas pārvaldes ieņēmumiem, bet valdes priekšsēdētājs un viņa vietnieks saņēma attiecīgi 0,08 un 0,078% no tiem. To, ka šīs summas bija diezgan iespaidīgas, liecina A.Lemberga valsts amatpersonas deklarācijā par 2004.gadu uzrādītie skaitļi. Kā domes pilnvarota persona viņš no brīvostas valdes par darbu pērn kompensācijā saņēmis Ls 13 134. 
Domes nule pieņemtie nolikuma grozījumi nosaka, ka turpmāk tieši tādā pašā apmērā valdes locekļi un tās priekšsēdētāja vietnieks var tikt prēmēti, bet rīkojumu par to izdod un paraksta vienpersoniski domes priekšsēdētājs A.Lembergs. Nolikums paredz, ka prēmēts var tikt arī viņš pats, bet rīkojumu par to izdod pilsētas mēram pašvaldības darbā tieši pakļautais un padotais viņa pirmais vietnieks, kurš pašreizējā situācijā ir viņa vietnieks arī brīvostas valdē. Pēc būtības to var uzskatīt par savstarpēju apdāvināšanos — cik tu man, tik es tev. Par šādu kārtību lielā vienprātībā nobalsoja ne vien LV, bet arī domē iekļuvušais Tautas saskaņas partijas (TSP) deputāts, pret bija O.Grinbergs un A.Landmanis no JL. Prēmijas tiek dotas "par sekmīgiem darba rezultātiem, īpašu ieguldījumu Ventspils brīvostas darbā" un ja valdes locekļa rīcība sekmējusi tās attīstību. 
"Pirmajā sēdē pēc atkārtotas ievēlēšanas domes priekšsēdētāja amatā A.Lembergs paziņoja, ka 11 no tagadējiem deputātiem ir gatavi strādāt pilsētas labā, pretējā nometnē a priori ierindojot divus JL pārstāvjus," atcerējās O.Grinbergs. Deputāts pieļāva, ka tādu pašu vērtējumu, lai ko un kā viņš nedarītu, no A.Lemberga izpelnīsies arī brīvostas valdē, tāpēc uz prēmijas saņemšanu grūti cerēt. Taču pilnīgi par brīvu strādāt ostas valdē nenāksies — nolikumā teikts, ka par katru darba stundu tās loceklis saņems Ls 2,23, mēnesī tie varētu būt padsmit lati, ironizēja O.Grinbergs, uzskatot, ka prēmēšanu var uzskatīt par naudas pātagu A.Lemberga rokās, lai piespiestu valdes locekļus sēdēs balsot par viņam tīkamiem lēmumiem. 
Valstij, līdzīgi kā Ventspils domei, brīvostas valdē ir četri pilnvarotie. Dienai neizdevās sazināties ar tajā no Vides un Satiksmes ministrijas izvirzītajiem pārstāvjiem un uzzināt, vai viņi ir informēti par izmaiņām nolikumā un piekrīt tām. Sazvanītais Finanšu ministrijas pārstāvis Aivars Tiesnesis šo Ventspils domes lēmumu Dienai atteicās komentēt, jo ar to vēl nebija iepazinies. Aizbildinoties, ka neseko līdzi katrai naudas plūsmai, kas ienāk viņa rēķinā, A.Tiesnesis neatklāja arī, cik viņš Brīvostas valdē saņēmis iepriekšējā gadā.

Kiršteins rosina apturēt naturalizāciju
Liene Barisa,  NRA  04/25/05    Tautas partijas Saeimas deputāts Aleksandrs Kiršteins partijas 8. kongresā ierosināja uz vairākiem mēnešiem apturēt naturalizācijas procesu un veikt naturalizējušos pilsoņu auditu. Šis ierosinājums, kā arī vairāki citi deputāta priekšlikumi neguva citu partijas kongresa delegātu atbalstu. 
A. Kiršteins uzskata, ka pilsonība ir jādod tikai tiem cilvēkiem, kuri integrējušies latviskajā vidē un kuri apzinīgi iziet naturalizācijas procesu. "Jāizbeidz apkaunojošā prakse, kad daudzi naturalizēties gribētāji latviešu valodas eksāmenu spēj nokārtot tikai ar desmito vai pat sešpadsmito reizi," viņš sacīja. Turklāt, pēc A. Kiršteina domām, jāveic naturalizēto pilsoņu audits jeb pārbaude. Tiem, kuri blēdījušies eksāmenos, tiesas ceļā jāatņem Latvijas pilsonība. Deputāts arī uzsvēra, ka Latvijas pilsoņiem nedrīkst būt atšķirīga izpratne par savas valsts vēsturi. Naturalizācijas process būtu jāaptur uz vairākiem mēnešiem, jo Latvijas pilsonībā nedrīkst uzņemt "stahanoviešu tempos", uzskata A. Kiršteins. Runājot par mazākumtautību konvencijas ratifikāciju, A. Kiršteins pauda viedokli, ka tā jāattiecina tikai uz tiem Latvijas iedzīvotājiem, "kam nav savas valsts", bet uz konvencijas aizsardzību nevar cerēt "lielvalsts pārstāvji". 
Īpašo uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Ainars Latkovskis atzina, ka tam būtu nozīme tikai tad, ja Tautas partija šādu rezolūciju būtu pieņēmusi un to virzītu izskatīšanai koalīcijā. 
Kāda izteikumi vēl neko nenozīmējot, jo Latvija ir demokrātiska sabiedrība un katram ir tiesības paust viedokli. Turklāt Naturalizācijas pārvalde atrodas Tieslietu ministrijas pārvaldībā, tāpēc naturalizācijas gaita īsti neesot viņa kompetencē.
Savukārt bijušais ministrs integrācijas lietās Nils Muižnieks sacīja, ka naturalizācijas apturēšana būtu neapdomīgs solis. 
"Domāju, ka, pirmkārt, tas raidītu signālu nepilsoņiem, ka viņi šeit nav vajadzīgi, kas radītu spriedzi un traucētu integrācijas procesu. Otrkārt, tas prasītu, ja ne likuma grozījumus, tad nopietnu lēmumu pieņemšanu, koalīcijas atbalstu. Neredzu, ka tas ir reāli," sacīja N. Muižnieks. Viņš piebilda, ka šādi izteikumi, visticamāk, domāti noteikta elektorāta piesaistīšanai, nevis ar mērķi tos realizēt. 
Bet, lai arī tas nebūtu viegli īstenojams, krievu presē šīs idejas tiks plaši tiražētas, kas pastiprinās plaisu sabiedrībā, pieļāva N. Muižnieks. 
***
Fakti
2005. gada 1. janvārī Latvijā reģistrēti
1816024 pilsoņi
45 2033 nepilsoņi
34875 ārvalstnieki/bezvalstnieki
Latvijas pilsonības iegūšana naturalizācijas kārtībā (dati 2005. gada 31. martā)
Kopš naturalizācijas sākuma* saņemti 97 664 naturalizācijas iesniegumi par 109 118 personām
Ar Ministru kabineta rīkojumu Latvijas pilsonībā uzņemtas 90 613 personas, to skaitā 11 204 nepilngadīgie bērni, kas naturalizējas kopā ar vecākiem
*Iesniegumus par Latvijas pilsonības iegūšanu naturalizācijas kārtībā Naturalizācijas pārvaldes reģionālajās nodaļās pieņem kopš 1995. gada 1. februāra
Saeima skatīs divas deklarācijas
Diena  04/25/05     Valdošās koalīcijas Saeimas frakciju pārstāvji piektdien nespēja vienoties par atbalstu kopējam totalitārā komunisma nosodījuma deklarācijas projektam, un tas nozīmē, ka nākamnedēļ parlamentam nāksies spriest par diviem dokumenta variantiem. Jau vēstīts, ka savu deklarācijas projektu, nesaskaņojot šo soli ar koalīcijas partneriem, Saeimā iesniegusi ZZS. Piektdien tika iesniegts vēl viens projekts, kas tapis Jaunā laika vadībā ar pārējo valdošo partiju un TB/LNNK atbalstu. TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš piektdien pauda nožēlu, ka politiskās ambīcijas ir stiprākas par valstiskām interesēm un koalīcijas partneri nespēj vienoties par kopējas deklarācijas iesniegšanu.

Deputāti atbalsta partijas dibinātāju skaita palielināšanu līdz 500 pilsoņiem 
LETA  04/27/05     Saeimas Nevalstisko organizāciju darbību reglamentējošo likumu izstrādes apakškomisija šodien, divas reizes balsojot, ar minimālu balsu pārsvaru atbalstīja apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) frakcijas priekšlikumu jaunajā "Politisko partiju likumā" palielināt partijas dibinātāju skaitu no pašreizējiem 200 līdz 500 pilsoņiem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu.
Pirmajā balsojumā priekšlikuma atbalstītāju un pretinieku balsis sadalījās līdzīgās daļās, otrajā balsojumā deputāte Vineta Muižniece (TP) izlēma balsojumā nepiedalīties un TB/LNNK priekšlikums tika atbalstīts.
Deputāts Māris Grīnblats (TB/LNNK) pauda viedokli, ka prasība par vismaz 500 biedriem ar pārejas noteikumiem ir jāattiecina arī uz jau esošajām partijām. Tas veicināšot sīkpartiju apvienošanos un nepārvērtīšot Latvijas politisko partiju sistēmu "par karikatūru", kas, pēc Grīnblata domām, "bruģē ceļu uz autoritārisma režīma iedibināšanu".
Ar minimālu balsu pārsvaru apakškomisija ir atbalstījusi arī citus radikālus priekšlikumus - piemēram, "Jaunā laika" priekšlikumu noteikt, ka "politiskā partija ir tiesīga piedalīties Saeimas, Eiropas Parlamenta vai pilsētas domes, novada domes un pagasta padomes vēlēšanās ne agrāk kā gadu pēc reģistrācijas".
Apakškomisijas sēdē tika aktīvi debatēts par to, vai likumā jānosaka, ka partijām obligāti jāveido teritoriālās struktūrvienības, kā to rosina "Providus". Lielākā daļa deputātu šo priekšlikumu noraidīja, jo pēdējā laikā aktīvi veidotajām vienas pilsētas vai novada partijām tā būtu praktiski neizpildāma prasība.
Darbs pie "Politisko partiju likuma" gatavošanas otrajam lasījumam apakškomisijā tiks turpināts maijā. 

Sorosieši alkst izrēķināties ar medijiem
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats,  speciāli NRA  04/28/05     Ja Nacionālā radio un televīzijas padome (NRTP) šodien akceptēs pašas izveidotās komisijas priekšlikumu sodīt elektroniskos medijus, tad īstenosies Neatkarīgās jau iepriekš paustās bažas par NRTP faktisku nonākšanu Džordža Sorosa finansēto organizāciju kontrolē, bet sodāmajiem medijiem nāksies šķirties no vairākiem tūkstošiem latu.
NRTP vērtēšanai nodots tā sauktās priekšvēlēšanu aģitācijas kontroles komisijas atzinums par pieļautajiem pārkāpumiem elektroniskajos medijos priekšvēlēšanu aģitācijas periodā. Kontroles komisiju izveidoja pati NRTP šā gada 27. janvārī. 
Pārkāpumi esot atklāti vairākos elektroniskajos medijos, tostarp LNT, TV5 un arī Latvijas Radio. Komisija piedāvā medijus sodīt ar summu no 1,5 līdz trim tūkstošiem latu, taču galavārds par komisijas sagatavoto priekšlikumu sakāms NRTP. Padomes juriste Beata Galzone Neatkarīgo informēja, ka komisijas priekšlikums ir vainīgajiem medijiem "uzlikt naudas sodu, kura apmērs ir maksimālais Administratīvajā kodeksā noteiktais naudas sods par Radio un televīzijas likuma neievērošanu". No sarunām ar NRTP un mediju pārstāvjiem Neatkarīgā secina, ka komisijai priekšvēlēšanu laikā visvairāk nav patikusi bijušā Rīgas mēra Gundara Bojāra parādīšanās ēterā. 
Jāatgādina, ka jau pirms pašvaldību vēlēšanām Neatkarīgā informēja par šīs komisijas izveidošanu, vēršot uzmanību uz tās sastāvu. Divi no pieciem tās locekļiem, proti, Lolita Čigāne un Rihards Berugs, nepārstāvēja pašu NRTP, bet gan Sorosa fonda – Latvija atbalstītās organizācijas Providus un Delna. Vēlāk noskaidrojās, ka arī trešais komisijas loceklis Andris Mellakauls, kas nāk no NRTP, savulaik saņēmis Sorosa fonda – Latvija stipendiju. Ņemot vērā sorosiešiem raksturīgo neiecietību pret medijiem, kuros netiek regulāri popularizētas Sorosa finansētās organizācijas līderi vai viņu angažētie politologi, Neatkarīgā jau pirms vēlēšanām pauda bažas, vai kontroles komisija ar NRTP rokām necentīsies izrēķināties ar šai organizācijai netīkamajām raidorganizācijām. Jāatgādina, ka pat NRTP priekšsēdētāja vietas izpildītājs Aivars Berķis tolaik nemaz nenoliedza sorosiešu ietekmi. "Man jābūt lielam diplomātam, lai izskaidrotu, vai sorosiešu viedoklis netiek izmantots," teica A. Berķis.
Zīmīgi, ka komisijas dusmas LNT, TV 5 un Latvijas Radio izpelnījušies tieši G. Bojāra dēļ. Jāatgādina, ka priekšvēlēšanu laikā G. Bojārs bija viens no tiem politiķiem, uz kuru sabiedriskā organizācija Delna turēja ļaunu prātu – tās dusmas izraisīja politiķa izteikumi televīzijā, ka tā neatklāj savus finansēšanas avotus. Delna pat vērsās tiesā pret G. Bojāru, lūdzot ierosināt pret viņu krimināllietu par neslavas celšanu plašsaziņas līdzeklī.
Tāpat Delna apgalvoja, ka G. Bojārs priekšvēlēšanu aģitācijā izmantojot administratīvo resursu. Turpretī Radio PIK veiktā rubikiešu–žuravļoviešu apvienības Dzimtene neslēptā reklamēšana sorosiešus neuztrauca, tāpēc arī ētera uzraugi nelikās ne zinis. 
Vēršanās pret tieši tiem medijiem, kuros tika tiražēta sorosiešu organizācijas nīstā amatpersona, vedina domāt par vēlmi izrēķināties. A. Berķis, vaicāts, vai viņš piekrīt šādam secinājumam, teica: "Katrā ziņā, to, ka sorosieši mūs būtu iespieduši kaktā, – to tā nevar teikt."
Turpretim TV5 programmu direktore Gunta Līdaka par notiekošo pauda emocionālu sašutumu: "Es nekādi nesaprotu, kas patiesībā šobrīd vada NRTP. Padome ir Saeimas vēlēta institūcija, bet Lolita Čigāne taču nav bijusi to cilvēku skaitā, kuri ir padomē ievēlēti. Līdz ar to man šķiet dīvaini, ka padomes lēmumus regulē pavisam citi cilvēki. 
Pirms vēlēšanām Lolita Čigāne apgalvoja, ka viņu pētījumi netiks izmantoti nedz priekšvēlēšanu laikā, nedz vēlēšanu procesā kā sabiedriskās domas ietekmēšanas līdzekļi. Taču viņi visu priekšvēlēšanu un vēlēšanu periodu centās ietekmēt procesus caur ziņu aģentūrām. Viņi mēģināja cilvēkus noskaņot un mēģināja veidot sabiedrības viedokli. Nevar taču tik vienkārši skaitīt, cik tajā vai citā raidījumā bijis Bojārs, Repše, Kariņš vai Kalvītis, un pēc tam par to sodīt mediju. Man riebjas diskutēt par šo kroplo regulāciju laikā, kad nav sakārtota likumdošana. Man ir aizdomas, ka padome to nemaz nesaprot." 
Latvijas Radio ģenerāldirektors Dzintris Kolāts: "Man grūti spriest, cik liela ir šo organizāciju [domāts – sorosiešu] ietekme uz padomes lēmumiem. Mēs arī esam saņēmuši brīdinājumu. Es tomēr neņemos spriest par atsevišķu komisijas cilvēku ietekmi uz kopējiem lēmumiem. Mēs tiekam vainoti par Radio un televīzijas likuma pamatprincipu nenodrošināšanu raidījumā Rīgas ziņas Latvijas Radio 2. Konstatēts, ka raidījumā ziņas tika atspoguļotas vienpusīgi, popularizējot vienas puses viedokli. Es nevaru šo definējumu pieņemt, jo ziņas jau ir tāds informācijas pasniegšanas veids, kur viedokļiem tā kā nevajadzētu būt, un, pēc manas saprašanas, tur arī nekāda viedokļa nebija. Bojārs bija nesis arodbiedrības vēstuli Kučinskim [pašvaldības un reģionālo lietu ministrs], un kā problēma tika saskatīts fakts, ka vēstuli nav nesusi pati arodbiedrība, bet gan Bojārs." 
A. Berķis, rezumējot situāciju, sprieda: "Protams, šī diskusija par priekšvēlēšanu aģitāciju no mums būtu vairāk jāpārnes uz preses slejām. Bet jāsaka godīgi, ka priekšvēlēšanu laikā ziņas patiešam tika izmantotas dažu personu popularizēšanai".Godmanis aicina partijas biedrus mainīt 'Latvijas ceļa' nosaukumuLETA  04/28/05    Partijas "Latvijas ceļš" (LC) priekšsēdētājs Ivars Godmanis aicina partijas biedrus jau jūnijā paredzētajā ārkārtas kongresā partiju pārdēvēt par Latvijas Brīvo demokrātu partiju. 
Godmanis ceturtdien, uzstājoties LC Rīgas nodaļas pilnsapulcē, paziņoja, ka partijai ir jāpārdzimst, pretējā gadījumā tai Saeimas vēlēšanās nav cerību uz labāku rezultātu kā Rīgas domes vēlēšanās, kad partija ieguva 3% vēlētāju atbalstu. 
Bez partijas nosaukuma maiņas LC jāpieņem jauns partijas manifests, kas iezīmētu partijas politiskā kursa maiņu, uzskata politiķis. Pēc LC priekšsēdētāja domām, LC nav liberāla partija un tās lielais vairums biedru nevar sevi uzskatīt par liberāli domājošiem cilvēkiem, tāpēc partijai sevi jādefinē kā politiski centriska partija. "Mēs visi partijā esam brīvi un demokrātiski cilvēki," sacīja Godmanis, pamatojot partijas nosaukuma izvēli. 
Viņaprāt, jaunajai politiskajai organizācijai ir jākļūst par konstruktīvu opozīciju pie varas esošajām partijām, kuru darbībai Godmanis nežēloja asus epitetus. 
Ap jauno organizāciju Godmanais vēlas konsolidēt citus politiskos spēkus. 
Vienlaikus Godmanis rosināja pārreģistrēt partijas biedrus, lai noskaidrotu, kas vēlas darboties jaunajā politiskajā organizācijā. Lai koptu LC vēsturi, tiek rosināts izveidot sabiedrisko organizāciju "Latvijas ceļš". 
LC priekšsēdētājs ļoti paškritiski runāja par partiju, kuru pats vada. "LC ir kā politiskā izgāztuve," paziņoja bijušais premjers, atgādinot par daudzajiem partijas biedriem, kuri ilgajā partijas pastāvēšanas laikā ir pametuši partiju pēc pirmajām problēmām. 
Arī LC valdes loceklis Andris Bērziņš atzina, ka partijai, ja tā vēlās darboties nākotnē, ir jāmainās un jāizvirza jauni līderi. "Cilvēki mūs uztver kā vecus profesorus, kuri ir pieredzējuši un kompetenti, bet kuriem neviens vairs negrib uzticēt varu," sacīja Bērziņš. 
Viņš, tāpat kā Rīgas nodaļas vadītājs Ivars Kalvišķis, analizējot aizvadīto pašvaldību vēlēšanu rezultātus, atzina, ka partija ir cietusi zaudējumu. 
LC ārkārtas kongress, kurš lems par partijas nākotni, tiks sasaukts 11.jūnijā. 

Kariņš nostājas pret valsts interesēm
Bens Latkovskis,  NRA  04/29/05    Šodien Privatizācijas aģentūras ārkārtas Padomes sēdē iecerēts lemt par valsts pārstāvju iespējamo maiņu Ventspils nafta (VN) padomē. 
Tagad, kad valdība ir uzdevusi ekonomikas ministram sagatavot valstij maksimāli izdevīgus nosacījumus uzņēmuma Ventspils nafta privatizācijai, jebkuras uzņēmuma vadības maiņas tikai kaitē šo mērķu sasniegšanai.
Pēdējā laikā laikraksts Diena gandrīz ik dienu publicē rakstus, kuros apgalvots, ka atsevišķi valsts pārstāvji VN padomē balsojot pret valsts interesēm. Kā īpašs kuriozs jāmin 26. aprīļa publikācija ar virsrakstu Ventspils nafta pilnvarnieki, iespējams, atkal nav aizstāvējuši valsts intereses. Raksta autors izliekas nezinām, ka valsts pilnvarnieku institūcija jau kopš 2003. gada 1. janvāra likvidēta. Tāpat rakstā ne ar pušplēstu vārdu nav minēts, kādā veidā kāds ir kaitējis valsts interesēm, jo nekādi nav formulētas šīs valsts intereses.
Tomēr valsts intereses ir ļoti skaidri formulētas Ministru kabineta 1. marta lēmumā, kurš liek ekonomikas ministram Krišjānim Kariņam sagatavot VN 38,62% valsts kapitāla daļas privatizāciju. Proti, iegūt valsts budžetā maksimālu summu par šīm kapitāla daļām. Diemžēl tā vietā, lai kopā ar citiem VN akcionāriem izstrādātu labvēlīgākos nosacījumus uzņēmuma privatizācijai, ekonomikas ministrs uzsācis grūti izprotamas politiskas spēlītes.
Pirmdien VN padome nolēma samazināt padomes tiesības izpaust informāciju par uzņēmumu. Šis lēmums pieņemts, lai atsevišķi padomes locekļi nevarētu publiski izpaust konfidenciālu informāciju, kas asas konkurences apstākļos var kaitēt uzņēmumam un līdz ar to valstij kā vienai no lielākajiem VN akcionāriem. Pēc šī lēmuma pieņemšanas padomes locekļiem par informācijas izpaušanu būs jāuzņemas lielāka atbildība. Ekonomikas ministrs par šo lēmumu pauda bažas, ka šādas izmaiņas varētu samazināt valsts kā akcionāra iespējas kontrolēt uzņēmumā notiekošo. Taču viens no valsts izvirzītajiem VN padomes locekļiem – Eižens Cepurnieks balsoja pretēji ministra vēlmēm. E. Cepurnieks uzskata, ka tieši viņš rīkojies valsts interesēs. Kā pastāstīja E. Cepurnieks, augstāka konfidencialitāte ļaus uzņēmumam vairāk pelnīt un no tā valsts tikai iegūs. Atbilstoši Komerclikumam jebkuras valsts institūcijas prasība padomes locekļiem balsot pēc viņu norādījumiem ir klaji nelikumīga. Komerclikuma 169. pants nosaka, ka padomes loceklim savi pienākumi jāpilda kā krietnam un rūpīgam saimniekam. Tātad ikvienam padomes loceklim jārīkojas pirmkārt uzņēmuma interesēs, un prasību balsot automātiski "pret" – neatkarīgi no izskatāmā jautājumu konteksta – grūti vērtēt citādi kā kaitniecisku.
VN valdes priekšsēdētāja Olga Pētersone, komentējot ekonomikas ministra bažas, pauda uzskatu, ka ministrs ir aizrāvies ar viegli iegūstamu popularitāti. "Tā nākas secināt, kārtējo reizi noklausoties ministra Kariņa nenopietnos apgalvojumus," sacīja O. Pētersone. "Ja ekonomikas ministram ir pretenzijas pret likumu, es pieļauju, ka viņš var mēģināt ierosināt likuma labojumus, bet viņam nav nekādu tiesību sākt apšaubīt likumpaklausīga uzņēmuma darbību tikai tāpēc, ka viņam personiski kaut kas nepatīk," norādīja VN vadītāja.
***
Viedoklis
A/s Ventspils nafta padome nekad nav saņēmusi nevienu Ekonomikas ministrijas dokumentu vai mutisku informāciju, kurā būtu paskaidrota šo "valsts interešu" formula un atšķirības, ar ko tās atšķiras no jebkura cita normāla akcionāra interesēm, kuru pamatmērķis ir sev piederošā īpašuma, šajā gadījumā akciju, vērtības nodrošināšana un pieaugums, tostarp aizsargājot šo īpašumu no konkurentu ietekmes. A/s Ventspils nafta ir publiska akciju sabiedrība, kuras akcijas tiek kotētas Rīgas Fondu biržas (RFB) oficiālajā sarakstā, un tās darbība pretēji ministra prātojumiem nav un nevar būt slepena, jo tās informācijas publiskošanas kārtību stingri nosaka Finanšu tirgus instrumentu likums un attiecīgi RFB noteikumi. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem a/s Ventspils nafta ir pienākums obligāti sniegt publisku informāciju par šādiem savā darbībā svarīgiem notikumiem: finanšu pārskatu provizoriskie rezultāti, finanšu prognozes un budžets, citu komercsabiedrību pirkšana vai pārdošana, nozīmīgi sadarbības līgumi, izmaiņas uzņēmējdarbības jomā, reorganizācija, likvidācija vai bankrots, akcionāru līgumi, akcionāru sapulces lēmumi, izmaiņas statūtos, izmaiņas vadības sastāvā, izmaiņas pamatkapitālā, valdes ierosinājumi par dividenžu izmaksu, akcionāru līgumi u. c. Neatklājot šo informāciju laikā vai pirms RFB par to informējot trešās personas, jebkuram RFB kotētajam uzņēmumam var tik piemērotas soda sankcijas. 
Gribētos zināt, cik plaša ir K. Kariņa rīcībā esošā informācija par a/s Ventspils nafta tranzīta nozares uzņēmumu tiešajiem konkurentiem, piemēram, Novorosijskas, Odesas, Gdaņskas naftas termināļiem, to saimniecisko un finansiālo darbību. Bet par a/s Ventspils nafta meitassabiedrību SIA Ventspils nafta terminālis šī informācija ir, turklāt publiski pieejama.
Piektdien, 29. aprīlī, Privatizācijas aģentūras padomes sēdē, ņemot vērā publiskos paziņojumus no tās priekšsēdētāja K. Kariņa puses, ir plānots vērsties pret a/s Ventspils nafta padomes locekļiem, kas nav darījuši neko juridiski nekorektu vai apšaubāmu, bet tikai godprātīgi pildījuši savus pienākumus, aizsargājot uzņēmuma akcionāru intereses atbilstoši Komerclikumam, kurš nosaka katra padomes locekļa personisku atbildību par sabiedrībā pieņemtajiem lēmumiem. Aicinu Kariņa kungu atbildīgi izturēties pret ministram deleģēto komunikāciju resursu izmantošanu, kas varētu tikt virzīti sabiedrībai un valsts ekonomikai kopumā būtisku jautājumu un reformu skaidrošanai, nevis publiskai spriedelēšanai par viena uzņēmuma darbu, izmantojot iedomātas patiesības un nepārbaudītus faktus.

Saimniecībā un biznesā...

Uzņēmēji pulcējas Cēsīs
Juris Paiders,  NRA   04/23/05    Vairāk nekā 100 firmas no visas Latvijas piedalās izstādē.
Vēl šodien un rīt Cēsīs, akciju sabiedrības CATA kultūras namā turpināsies ikgadējā uzņēmējdarbības izstāde Cēsu uzņēmējs 2005. 
Izstāde, kuru rīko Cēsu rajona padome, Cēsu pilsētas dome, LTRK un akciju sabiedrība CATA, ir kļuvusi par vienu no lielākajiem biznesa pasākumiem, kurā pulcējas Vidzemes un citu Latvijas novadu pārtikas ražotāji, tūrisma firmas, celtniecības materiālu ražotāji, apdrošinātāji, banku un telekomunikācijas pakalpojumu sniedzēji. 
Vakar izstādi svinīgi atklāja Ministru prezidents Aigars Kalvītis. Viņš uzsvēra, ka iestādes milzīgais piedāvājums un tas, ka pieaug gan uzņēmēju samaksātie nodokļi, gan nodokļu maksātāju skaits, liecina par ekonomikas veselīgu attīstību. A. Kalvītis iepazinās ar izstādes piedāvājumu un uzklausīja Latvijas uzņēmēju domas. 
Pēc tikšanās ar premjeru uz jautājumu, ko viņš teicis A. Kalvītim, SIA Doktors Leopolds īpašnieks Leopolds Ozoliņš atbildēja: "Es šodien premjeram pateicu, kas mums visvairāk traucē. Mazie uzņēmumi ir atbrīvoti no PVN līdz 10 000 latu apgrozījumam, bet vajadzētu atbrīvot mazos uzņēmumus līdz 250 000 latu apgrozījumam. Vajag atbalstīt vietējo kapitālu un vietējās investīcijas. Jāatbalsta tie uzņēmumi, kuri investē no peļņas, nevis no kredītiem. Kredīti vienmēr ir slogs un svešzemju kapitāla uzbarošana. Un otrs – mums nav valsts gādības par preču noietu. Maza firma pat ar divdesmit strādājošajiem nevar aptvert pasaules tīmekli tikai ar saviem resursiem."
Pēc izstādes apmeklēšanas Ministru prezidents piedalījās lietišķās pusdienās ar Cēsu pilsētas domes, uzņēmēju un Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras Cēsu pārstāvniecības darbiniekiem.
Izstādē piedalās daudzi Cēsu rajona uzņēmumi: z/s Kliģēni, Cēsu rajona patērētāju biedrība, SIA Straupes piensaimnieks, a/s Cēsu alus, SIA Dagra, VBZU Priekuļu selekcijas stacija, SIA Woodside development Latvia, SIA Būve Wood line, tāpat arī daudzi lielie uzņēmumi – a/s Hansabanka, SIA Latvijas mobilais telefons, SIA Lattelekom, a/s Valmieras piens, SIA Mālpils piensaimnieks, SIA Baltijas zivis, kā arī liels skaits individuālo uzņēmumu no visas Latvijas – garšvielu, zāļu tēju, dažādu citu veselības preparātu ražotāji.
Gandrīz puse Latvijas zemes pieder fiziskām personāmLETA  04/23/05    Gandrīz puse - 49% - no Nekustamā īpašuma valsts kadastra reģistrā reģistrētās zemes pieder fiziskām personām, liecina Valsts zemes dienesta (VZD) pagājušā gada beigās apkopotā informācija. 
Kopumā fizisko personu īpašumā ir vairāk nekā trīs miljoni hektāru zemes. 
Daudz mazāk zemes īpašumu pieder juridiskām personām - tikai 4,4% jeb 286 000 hektāru. 
Savukārt valsts un pašvaldību īpašumā ir 3% no visas kadastrā reģistrētās Latvijas teritorijas jeb 83 000 hektāru. 
VZD informācija liecina, ka pērn visstraujāk - par 1,3% - pieaudzis fizisko personu īpašuma īpatsvars. Tāpat - par 1,1% pieaudzis arī juridisko personu īpašumu īpatsvars. 
Latvijas teritorija kopā aizņem 64 589 kvadrātkilometrus. Latvijas Nekustamā īpašuma valsts kadastra reģistrā ir reģistrēti 100% valsts teritorijas. 
"Meža dienas" Doma laukumā pulcinājušas aptuveni 300 cilvēkus 
LETA    04/23/05     Doma laukumā, kur šodien norit "Meža dienu 2005" centrālais pasākums, pulcējušies ap 300 cilvēki, kuru vidū liela daļa ir ārvalstu tūristi.
Kā novēroja aģentūra LETA, svētku apmeklētājiem tiek piedāvāts skatīties, piedalīties, pirkt un uzzināt. Uz svētku skatuves klātesošos uzrunā pasākuma vadītāji Guntis Skrastiņš un Ēriks Loks, par patīkamu gaisotni rūpējas jauniešu koris "Mūza".
Ģimenes tiek aicinātas piedalīties dažādās atrakcijās. Mazie apmeklētāji meža rūķu vadībā zīmē, sacenšas čiekuru mešanā un izmēģina senas koka rotaļlietas. Kopā ar vecākiem viņi var arī iemācīties izgatavot putnu būrīšus. Bērnus apciemot no Rīgas Zooloģiskā dārza ieradušies pūce un bebrs.
Atsevišķā laukumā no lieliem koka bluķiem Rīgas Amatniecības skolas audzēkņi veido putnu un dzīvnieku tēlus, bet nenoliedzami lielu apmeklētāju interesi izpelnās neiztrūkstošie latviešu amatnieku izstrādājumi no salmiem, māla, liniem un koka. Tiek piedāvāts iegādāties arī koku un dažādu augu stādus, kažokādas, dažādus gardumus un koka mēbeles.
Doma laukumā izvietoti arī stendi ar plašu informāciju par meža nozares galveno iestāžu un uzņēmumu darbību, ir iespēja aprunāties ar to vadības ļaudīm. Jaunieši var uzzināt visu par izglītības un karjeras iespējām meža nozarē.
Informatīvie stendi, gan tikai latviešu valodā, ataino Latvijas meža nozares attīstības vēsturi un tās vietu tautsaimniecībā.
Pirmās "Meža dienas" notika 1928.gada 12.maijā. Šogad pasākums notiek jau 77.reizi. To pamatuzdevums ir iesaistīt plašāku sabiedrību "Meža dienu" pasākumos, tādējādi vairojot zināšanas, interesi par mežu un ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas nepieciešamību. "Meža dienu" norisi Latvijā koordinē Zemkopības ministrija. 

Egles menedžeris
Gunta Tabore,  NRA  04/23/05     Atbildīgs par visu, kas notiek četrpadsmit ar pusi tūkstošos hektāru meža.
"Šogad gan koku stādīšana tā pavēlāk sanāca, pavasaris aizkavējies, taču Meža dienas pašā mežā jau sen sākušās," pasmaida Gunārs Blūms, Zemgales mežsaimniecības Klīves meža iecirkņa vadītājs.
Gunārs Blūms ripina savu jaudīgo braucamo pa Klīves meža iecirkņa daļu, kur atrodas slavenais Ložmetējkalns. Pietur pie maziem, jauki zaļiem skuju ezīšiem. "Re, kādas foršas priedītes izaugušas!" Gunārs jūsmīgi saka. Tās pirms trim gadiem stādījuši lauksaimnieciskā žurnāla Agrotops ļaudis. Meža iecirkņa vadītājs atminas, ar kādu entuziasmu un prieku process noticis, un viņš ir pārliecināts, ka tieši tāpēc kociņi tik labi auguši. Attieksme nosakot daudz ko. 
"Biju dzirdējis stāstus, ka mēdz saspraust skujiņas, lai izskatītos, ka platība apstādīta. Taču vienmēr domāju, ka tā ir meža leģenda, līdzīgi kā mednieku stāsti. Bet pirms pāris gadiem es pats to redzēju! Braucu garām, skatos, ka viss smuki sastādīts. Taču man ir tāds niķis – ne tik no malas paskatīties, bet iziet cauri. Mašīnu nolieku, interesējošo teritoriju izstaigāju un tad ar mierīgu sirdi varu parakstīt dokumentu, ka darbu pieņemu. Tā arī toreiz, pieeju tuvāk, skatos – johaidī, skujas saspraustas!" atceroties nosmej Gunārs.
Viņš atminas, kā pirmajos gados pat varējis meža celiņos apmaldīties, bet tagad piepeši cauri smadzenēm mēdz pazibēt doma – kaut kas te ir citādāks... "Tik labi savu iecirkni pazīsti, ka nevilšus piefiksē." Padzen mašīnu atpakaļ un iet skatīties. 
Kad vaicāju, ko īsti viņš saredz šajā it kā parastajā mežā, Gunārs rāda pa braucošā autiņa logu – te šogad varu vairs nebraukt, tik jāpaskatās, vai nevajadzēs kopt jaunaudzi, te notiks vējgāzes tīrīšana... 
"Es vispār nevaru mierā nosēdēt. Citi saka – atkal tu rosies. Bet ar to, ka esmu gājis un kustinājis, pēdējos gados mūsu iecirknī ir lielākais apjoms ceļu būvē un rekonstrukcijā," lepojas vadītājs.
Kas patīk šajā profesijā? Saistot tas, ka katru dienu kaut kas jauns un tu pats esi sava laika regulētājs. "Man vienmēr patikusi zināma brīvība," uzsver meža iecirkņa vadītājs. Tomēr atbildības loks ir ļoti plašs. Kad vaicāju, vai kas līdzīgs mežsarga funkcijām, Gunārs Blūms rāmi pasmīkņā – viņi pat mēdzot drusku apvainoties, ja par mežsargiem dēvē, atšķirība esot pārāk liela. 
"Manā pārraudzībā ir 14 500 hektāru un visi tajos notiekošie procesi. Jāsaplāno cirsmas, jāsagatavo fonds, jānodod cirtējiem, tad jāpieņem cirsmas, jāsagatavo augsne, jāplāno, ar ko mežu atjaunošu," viņš skaidro. Varbūt var dēvēt par meža menedžeri? Vīrs iesmejas: "Drīzāk tā, taču tas skan pārāk skaļi, man tie svešvārdi īsti neiet pie sirds." Ir bijis tā – vēlu vakarā kāds piezvana, jo dzirdējis aizdomīgu troksni, sēdies mašīnā un brauc, un tas nekas, ka vēls, ka esi noguris, ka visu dienu braucis.
Gunāra Blūma vadītajā meža iecirknī atrodas arī Ložmetējkalns un Ziemassvētku kauju vietas, tas pievieno papildu rūpes. "Te jo īpaši nevar būt nesmukumi, tas būtu tikpat, ja kārtības nebūtu manā paša mājā." Šurp brauc neskaitāmas skolēnu ekskursijas, ārzemju viesi. Gunārs atminas, kā šoziem vienu skolēnu grupiņu ar visu autobusu ieputināja, bija jāpalīdz sameklēt tehnika, lai varētu tikt laukā. 
"Es no rītiem skrienu. Kad atnācu no armijas, divas dienas tik izturēju neskrējis, tad vairs nevarēju. Tagad katru dienu ar krosiņu iesāku, man ir divi suņi, rotveileri, tiem arī gribas patrakot. Man darbs sēdošs, tas tikai tā šķiet, ka mežā strādāju, tātad visu laiku eju un kustos. Pārsvarā braucu mašīnā – dienā vidēji norullēju vismaz divsimt kilometru," stāsta Gunārs Blūms. 
Reizēm visu dienu vienīgais apskates objekts ir koki un vienīgais sarunu objekts – mobilais telefons... "Nu ja, ne visiem šis darbs patīk. Citus ar koku mežā neiedzīsi. Visi mūsējie, vismaz iecirkņu vadības līmenī, ar abām kājām stāv tai mežā iekšā, zina, ko dara un kāpēc. Tu mežā dzīvo, citādi nevari. Tas ir valsts mežs, ne jau es viņa saimnieks. Jāstrādā tāpat kā jebkurā privātfirmā – kāda atšķirība, valsts vai privāts. Mans pienākums raudzīties, lai viss te būtu kārtībā," skaidro Gunārs Blūms.
Vai dabas norises arī piesaista? Vienmēr jau ievērojot, kur bebrs jaunu māju izbūvējis, kur stirnām mazuļi sadzimuši. Reiz agri pavasarī braucis, bet priekšā varena aļņu govs. Negriež ceļu, kaut vai brauc virsū, bet negribējies pārāk pietuvoties, ka nesasper mašīnu. "Bet viņa – savu domu izdomāja un lēnām aizgāja... Man patīk, kā pavasarī lapu zaļums mostas, kā rudens salnas krāsaini skar kokus. Nu ziemā, kad piesnidzis, ir kolosālākais skats... Bet nav jau laika par dabu jūsmot, jāstrādā. Tomēr piefiksēju gan, kāds skaistums apkārt. Tu esi visu laiku iekšā, redzi, kā daba mostas, dzīvo," saka Gunārs Blūms. 
***
Gunārs Blūms
Valsts akciju sabiedrības Latvijas Valsts meži Zemgales mežsaimniecības Klīves meža iecirkņa vadītājs
Dzimis 1966. gada 22. septembrī Jelgavā
Mācījies Jelgavas 4. vidusskolā
Pabeidzis LLU Meža fakultāti meža inženiera specialitātē
Jau studiju gados sācis strādāt par mežsargu Jelgavas mežniecības mācību pētījumu mežsaimniecībā, pēc gada – mežziņa vietnieks
Kopš 1998. gada 1. maija – pārvalda Klīves mežniecību
Mednieks kopš 1987. gada, medību kolektīva Students biedrs, "sāku studiju gados, bet nu tur visi no studentiem izauguši"
Aizrautīgs krosa skrējējs
Meita Dace (14) un dēls Māris (17)
Kredītu bums izraisa bažas 
Zane Piļka ,  Diena  04/23/05    FKTK no bankām pieprasa padziļinātu informāciju. Dāsno kredītu dēļ draudi inflācijai
Ja kreditēšana Latvijā turpināsies tādos pašos tempos, tad inflāciju, kas arī šā gada martā bija 6,6% un ir augstākais rādītājs visā Eiropas Savienībā (ES), samazināt, visticamāk, neizdosies. Kopējais Latvijas iedzīvotājiem izsniegto kredītu apjoms šogad audzis daudz straujāk nekā pērn — par 48%, kas, pēc Latvijas Bankas domām, uzskatāms par pārāk strauju. Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) pieprasījusi bankām līdz maija beigām iesniegt datus par izsniegtajiem hipotekārajiem kredītiem. Bankas domā, ka FKTK pieprasījums ir saistīts ar sabiedrības pastiprināto uzmanību hipotekārās kreditēšanas tempiem. 
"Sakāpinātā interese par hipotekārās kreditēšanas tempiem devusi atbildīgajām instancēm papildu motivāciju pievērst tam uzmanību un analizēt situāciju daudz sīkāk," atzīst Latvijas komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons. FKTK norāda, ka šāda informācija nepieciešama banku uzraudzības nodrošināšanai, un no sīkākiem komentāriem atsakās. 
T.Tverijons neslēpj — lai arī FKTK ir tiesīga pieprasīt jelkādu informāciju, taču tik padziļināta interese par izsniegtajiem mājokļu iegādes jeb hipotekārajiem kredītiem no uzrauga puses līdz šim nav bijusi. 
Bankas FKTK soli vērtē visai pozitīvi un uzskata, ka jebkura atbildīgā instance vēlas iegūt pilnīgu pārskatu pār spēles laukumu. Pēc banku domām, šī informācija, iespējams, beidzot kliedēs dažādās runas par banku darbību, ekonomikas pārkaršanu, noziedzīgo līdzekļu legalizēšanu un citām ar bankām saistītām aktualitātēm, kas pēdējo četru mēnešu laikā izskanējušas visai bieži.
Lai arī pavasaris ir laiks, kad interese par banku piedāvātajiem produktiem vienmēr augusi, šopavasar kreditēšanas pieaugumu veicinājušas banku agresīvās hipotekārās kreditēšanas akcijas. Hansabanka sāka piedāvāt hipotekāros kredītus bez bankas noteiktās procentu likmes, savukārt SEB Unibanka savus potenciālos klientus pievilina, solot nodrošināt zemākas procentu likmes tiem, kas pieteiksies mājokļa aizdevumiem pavasarī. Arī Sampo banka arvien aktīvāk iesaistījusies nekustamā īpašuma kreditēšanas tirgū, paziņojot, ka jebkurš klients, kas atnāks ar kādas citas bankas kredīta piedāvājumu, Sampo bankā saņems kredītu ar vēl izdevīgākiem nosacījumiem. Līdzīgu piemēru netrūkst. Hipotekārā kredīta tirgū ir sācies "cenu karš" — tā, paziņojot par kārtējo akciju "kredītu izpārdošana", izteicās NORD/LB Latvija. 
Hipotekāro kredītu ņēmēju skaits katru dienu aug, un eksperti uzskata, ka šis faktors veicinās inflācijas augšanu Latvijā, kas jau astoto mēnesi ir augstākā Eiropas Savienībā (ES). 
"Pērn hipotekārās kreditēšanas ietekme uz inflāciju bija tikai 0,4—0,7%," atminas NORD/LB Latvija prezidents Andris Ozoliņš, kurš neņemas prognozēt, kāda šī ietekme būs šogad. "Mēs esam palielinājuši inflācijas prognozes 2005.gadam," ziņo Hansabanka, uzsverot, ka nozīmīgu vietu inflācijas augšanā ieņem ne tikai kreditēšana, bet arī augošās naftas cenas un nesen paziņotie plāni par gāzes sadārdzināšanos. SEB Unibanka uzskata, ka hipotekārās kreditēšanas ietekmi uz cenu pieaugumu Latvijā neviens ar ekonomiski pamatotiem argumentiem nav noteicis, un jautā, kāpēc straujās tautsaimniecības izaugsmes apstākļos valsts budžets ir ar deficītu. Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) jau agrāk norādījis, ka valsts budžeta deficīts nav noteicošais faktors inflācijas tempu augšanai, jo pērn, kad budžetā bijis arī pārpalikums, inflācija nav mazinājusies. Arī Eiropas Komisijas eksperti, runājot par inflāciju, galvenokārt minējuši straujo kreditēšanas attīstību Latvijā, budžeta deficītu atstājot tikai 5.—7.vietā.
"Straujais kreditēšanas pieaugums, bez šaubām, būs iemesls inflācijas augšanai — kredīti turpina augt un banku reklāmas kļūst arvien agresīvākas," uzskata Banku augstskolas finanšu katedras vadītāja Margarita Dunska. Viņa atgādina, ka tieši kredīti bankām nes vislielāko peļņas daļu, tāpēc bankas joprojām ir ieinteresētas izsniegt arvien vairāk kredītu. Vienlaikus esot pieejami pietiekami lēti resursi, nu jau Eiropas finanšu tirgū, tāpēc konkurence starp bankām saasinās. 
Hansabanka atzīst, ka šis gads būs ļoti aktīvs kreditēšanā, lai gan pērnā gada beigās tā prognozēja, ka gaidāma pieauguma tempu palēnināšanas. "Patērētāju brīvie līdzekļi neaugs tik strauji kā līdz šim. Patēriņa kāpumu stabilizēs tādi faktori kā inflācija, tāpēc nav nepieciešams ierobežot kreditēšanas apjoma pieaugumu ne ar monetārās politikas, ne cita veida ierobežojumiem," — tā pērnā gada nogalē izteicās Hansabanka. Šīs prognozes vismaz pagaidām nav piepildījušās, tāpēc Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs uzskata, ka joprojām straujais kredītapjomu pieaugums apstiprina nepieciešamību valdībai nopietni apsvērt pasākumus šī procesa bremzēšanai, sevišķi nekustamo īpašumu kreditēšanas jomā. "Pēc lata piesaistes eiro Latvijas Bankai faktiski vairs nav pieejams vēl pērn izmantotais instruments — refinansēšanas likmes celšana," norāda Latvijas Bankas pārstāvis Mārtiņš Grāvītis, tāpēc uzskata, ka vienīgais veids būtu valdībai pieņemt lēmumu par kredīta nodokļa ieviešanu. "Skaidra atbilde vai noteikts "nē" no valdības puses pagaidām nav izskanējis," uzsver M.Grāvītis. M.Dunska uzskata, ka kredīta nodokļa ieviešana ir ļoti administratīvs pasākums, kuru tirgus ekonomikā vajadzētu izmantot ārkārtējos apstākļos. "Diez vai tas tiks ieviests. Ja inflācija augs straujāk, tad tirgus pats var sevi noregulēt," uzskata M.Dunska, piebilstot, ka to varēja redzēt jau pērnā gada vidū, kad procentu likmes bija paaugstinātas.
"Ja patērētāji sāktu ierobežot savus pirkumus, cenu palielināšana vairumā jomu nebūtu iespējama," norāda Hansabankas Finanšu tirgus daļas analītiķe Liene Kūle, kura uzskata — situācijas prognozēšanu apgrūtina apstāklis, ka Latvijā neviens nezina patiesos iedzīvotāju ieņēmumu apjomus un attiecīgi arī to dinamiku. Viņasprāt, iedzīvotāju pirktspēju vēl nav ietekmējusi augstā inflācija un ar to saistīto izmaksu pieaugums ģimenes budžetā. "Iespējams, ka patēriņa bremzēšanās process ir atvirzījies uz gada otro pusi. Varbūt tad varētu gaidīt nedaudz mazāku iedzīvotāju aktivitāti," domā L.Kūle.
***
Uzņēmumi, ar kuriem līdz 1.aprīlim bija noslēgti līgumi par ES naudas piešķiršanu (latos)
Mežsaimniecības attīstība
(Turpinājums no 22.04.)
Māra Paula Rodziņa Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 3120
Ilva Strupa Mazvērtīgo mežaudžu nomaiņa Aizkraukles rajona Valles pagastā 1629
Silvers Strups Mazvērtīgo mežaudžu nomaiņa Ogres rajona Birzgales pagastā 791
Aivars Majors Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 1266
Alise Zariņa Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 2215
Z/s Mežmaļi Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana Aizkraukles rajona Valles pagastā 3753
SIA Meža Jaunaudze Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 22 610
SIA Restmuižas Forest Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 22 248
Gundars Aperāns Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana Aizkraukles rajona Valles pagastā 2939
SIA Ascheberg Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana Ludzas rajona Salnavas pagastā 22 610
SIA Smaland Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana Ludzas rajona Ciblas novadā 21 298
Z/s Korsikova Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 1719
Velga Graumane Meža ieaudzēšana lauksaimniecībā neizmantojamā zemē 4160
Žanete Tauriņa Bērza plantācijas ierīkošana Limbažu rajona Viļķenes pagastā 2170
Dzintra Draule Mazvērtīgo mežaudžu un koku nomaiņa 768
Andis Jaunzems Mazvērtīgo mežaudžu un koku nomaiņa 1000
Mintauts Graudiņš Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 2034
Andis Jaunzems Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 2441
Andis Jaunzems Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 1808
Eduards Laurenovičs Bērza plantācijas ierīkošana 452
Ilze Lubiņa Jaunbundu mežu ierīkošana 6588
Helmuts Bergs Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 2600
Jānis Rušiņš Mežu ierīkošana 4867
Andrejs Naglis Lauksaimniecības zemju apmežošana 1763
Ludvigs Karvelis Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana Ludzas rajona Zvirgzdenes rajonā 7152
Lelde Odziņa Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 4482
Aleksandrs Peipiņš Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 7473
Aleksandrs Peipiņš Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 6923
Ādolfīna Straumīte Mežu plantāciju ierīkošana 1537
Z/s Kājiņas Mežsaimniecības attīstīšana 33 210
Didzis Jurāns Meža ieaudzēšana lauksaimniecībā neizmantojamās zemēs 12 569
Lelde Odziņa Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 4737
Jāzeps Kotāns Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 402
Alberts Leikums Lauksaimniecībā neizmantojamo zemju apmežošana 3345
Kopā: 341 241

Latvijas uzņēmēji gaida zaļo gaismu
Bens Latkovskis,  NRA  04/25/05     Tiklīdz tiks pieņemta Eiropas Savienības pakalpojumu direktīva, Latvijas uzņēmēji varēs sniegt būvniecības un visdažādākos citus pakalpojumus visā ES.
Brīva pakalpojumu sniegšana ir viens no ES fundamentāliem pamatprincipiem. Pakalpojumi gan ES kopumā, gan arī atsevišķi Latvijā veido aptuveni 70% no iekšzemes kopprodukta. Līdz ar to vienotam tirgum, ja tas patiesi ir vienots, pakalpojumu sniegšana bez robežām ir vēl svarīgāka nekā brīva preču kustība.
Jau tagad Latvijas uzņēmēji var sniegt pakalpojumus ES iekšienē, taču patlaban tas saistīts ar lielu birokrātisku jezgu. Ja tiks pieņemta ES pakalpojumu direktīva tajā redakcijā, kuru piedāvā Eiropas Komisija, tad jebkurš Latvijā reģistrēts pakalpojumu sniegšanas uzņēmums varēs sākt savu biznesu ES telpā bez jebkādiem sarežģījumiem.
Šī direktīva Latvijas uzņēmējiem ir ļoti būtiska. To pieņemot, jebkurš remontu un celtniecības uzņēmums, arhitektu birojs, frizētava vai masāžas salons varētu atklāt līdzīga profila uzņēmumu jebkurā ES dalībvalstī, pamatojoties uz Latvijā atzītiem reģistrācijas aktiem. Vienkāršā valodā runājot, tas nozīmē, ka reģistrācijas un atzīšanas procedūra, kuru veic jebkurš uzņēmējs, sākot darbību Latvijā, citā valstī, sniedzot pakalpojumus, vairs nebūs jāatkārto. 
Šobrīd pret ES pakalpojumu direktīvu ļoti asi iebilst Francija, Beļģija, Itālija un Zviedrija. Šīs valstis uzskata, ka, pieņemot šo direktīvu, pazemināsies sociālās drošības līmenis. Idejas pamatā ir bažas, ka jauno ES dalībvalstu pakalpojumu sniedzēji ir gatavi šos pakalpojumus sniegt par salīdzinoši zemām cenām, kas izkonkurētu vecos pakalpojumu sniedzējus. Tātad šīm bažām ir racionāls pamats, taču tikai brīvas konkurences apstākļos ES var pārvarēt ieilgušo ekonomisko stagnāciju.
Visticamāk, pakalpojumu direktīva tiks pieņemta eiroparlamentā šā gada nogalē. Kā izsakās Latvijas Darba devēju konfederācijas ģenerālsekretāre Elīna Egle, pakalpojumu direktīva ir primāra Latvijas darba devējiem. Bet pret to ļoti iebilst vecās dalībvalstis, kas vēlas ieviest zināmu sava tirgus protekcionismu. Pašlaik katrā valstī ir savi noteikumi, kā tiek sniegti pakalpojumi. Runa ir par to, ka varētu būt direktīva, kas nosaka visās ES valstīs vienādus noteikumus pakalpojumu sniegšanai. Tātad, ja pēc šiem standartiem Latvijas darba devējs tepat Latvijā akreditējas, tad viņam ir tiesības sniegt savus pakalpojumus visā ES bez jebkādiem papildu noteikumiem vai ierobežojumiem. Tas darba devējiem arī izmaksātu krietni lētāk, jo šobrīd katrā valstī, kur ir vēlme darboties, jāizņem sava licence, kas ir ļoti dārgs prieks.
Spriedumu "Bankas Baltija" krimināllietā lasīs vismaz četras dienas 
LETA  04/26/05     Rīgas apgabaltiesai būs nepieciešamas vismaz četras dienas, lai pilnībā nolasītu 475 lappušu garo spriedumu "Bankas Baltija" (BB) krimināllietā. Tiesnesis Guntars Kveska plāno sprieduma lasīšanai katru dienu atvēlēt vismaz četras stundas.
Pirmajā dienā tiesa nolasīja gandrīz visas nozieguma epizodes, kurās tiesājamie tiek apsūdzēti apzinātā BB novešanā līdz bankrotam. Tiesājamie apsūdzēti par apzinātu informācijas sagrozīšanu, bankas grāmatvedības dokumentu slēpšanu, fiktīvu firmu veidošanu un lielu naudas summu piesavināšanos.
Sprieduma pasludināšanas laikā apsūdzētie - Aleksandrs Lavents, Tālis Freimanis un Alvis Līdums - diezgan vienaldzīgi izturējās pret tiesas lēmumu, savā starpā sarunājoties un lasot laikrakstus.
Kā teikts tiesas spriedumā, Lavents, izmantojot savu paziņu pases, veidojis fiktīvas firmas, kuras no BB saņēma aizdevumus lielos apmēros. Kā liecina pierādījumi, šīs naudas summas netika izmantotas firmu darījumu kārtošanai. Pēc tiesas domām, izsniedzot kredītus, bijis skaidrs, ka bankai tie netiks atdoti.
Noslēdzot cesijas līgumus, Lavents piesavinājās vairākus miljonus latu, tādā veidā valstij un kreditoriem nodarot lielus zaudējumus. Izkrāptā nauda tika noguldīta vairākās bankās ārzemēs.
Tiesas izmeklēšanā noskaidrots, ka Freimanis un Līdums palīdzēja Laventam radīt apstākļus, kas ļautu veikt noziedzīgos nodarījumus un izkrāpt naudu.
Kā ziņots, prokurors Juris Pēda lūdza Laventam piespriest brīvības atņemšanu uz 13 gadiem, Freimanim - uz deviņiem gadiem, Līdumam - uz sešiem gadiem, visiem piemērojot arī mantas konfiskāciju.
Šis būs jau otrais apgabaltiesas spriedums BB lietā. Iepriekš apgabaltiesa BB krimināllietu izskatīja ilgāk nekā četrus gadus un tai nomainījās trīs tiesneši. Krimināllietu visbeidzot izskatīja tiesnese Ināra Šteinerte, kuras vadībā tiesa Laventam piesprieda brīvības atņemšanu uz deviņiem gadiem, Freimanim - uz sešiem gadiem, Līdumam - uz trim gadiem un trim mēnešiem.
Lietu juriste sāka izskatīt 1998.gada rudenī, bet spriedums tika pasludināts 2001.gada decembra pēdējās dienās. Sprieduma pasludināšana ilga vairākas dienas, jo tas bija vairāku simtu lappušu apjomā.
Pēc šī sprieduma pasludināšanas Lavents iesniedza sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā (ECT), kas atzina, ka ir pārkāptas viņa tiesības pēc vairākiem cilvēktiesību konvencijas pantiem. Pēc ECT sprieduma paziņošanas Augstākās tiesas Senāts nolēma nodot BB krimināllietu atkārtotai izskatīšanai Rīgas apgabaltiesā.
Sūdzības ECT snieguši arī Freimanis un Līdums.
Jaunā sastāvā tiesa šo krimināllietu atkārtoti sāka izskatīt 2003.gada 20.oktobrī. 

Tekstilnieki investē miljonus iekārtās
Gundega Skagale,  NRA  04/27/05     Latvijā lielākā zeķu ražotāja Aurora Baltika maijā uzstādīs septiņas jaunas adāmmašīnas, ko firma iegādājusies Itālijā, savukārt lielākais veļas ražotājs a/s Lauma savā fabrikā vakar uzstādīja jaunu materiālu un veļas piegriešanas automātu Lectra.
Kopumā šogad Aurora Baltika plāno investīcijās ieguldīt līdz miljonam latu, savukārt Lauma – līdz 3,5 miljoniem latu. Arī citi Latvijas tekstilražotāji modernizē savas tehnoloģijas, jo bez tā nav iespējams palielināt ražošanas apjomus, atrast stabilu vietu rietumu un austrumu tirgū. Latvijas ražotāji vairs nevar gaidīt uz Eiropas Savienības (ES) atbalstu saņemšanu; lai saglabātu konkurētspēju, jāmodernizējas jau tagad. 2005. gada pirmajā ceturksnī dažās preču grupās Ķīnas imports ES ievērojami audzis – no 51% līdz pat 534%. Cīnoties pret arvien pieaugošo Āzijas tekstila preču importu, Eiropas Savienības tirdzniecības komisārs Pīters Mendelsons šonedēļ nolēmis ierosināt pārbaudi par Ķīnas apģērbu un citu tekstilpreču importu ES pēc tirdzniecības kvotu atcelšanas. Pēc tās beigām, iespējams, varētu tikt lemts par īpašiem atbalsta pasākumiem Eiropas ražotājiem.
Šogad zeķu ražotāja Aurora Baltika plānos ir ražošanas un realizācijas apjomu palielināšana par 20%. Par prioritāru darbības virzienu uzņēmums uzskata produkcijas noieta palielināšanu tieši Latvijas tirgū. Pašlaik uzņēmuma produkcija tiek realizēta 13 valstīs.
Uzstādot jaunās adāmmašīnas, uzņēmums varēs ražošanā izmantot modernus izejvielu salikumus un izstrādāt modes tendencēm atbilstošus modeļus. Jau tagad tirdzniecībā ir parādījušās dāmu zeķbikses ar šai sezonai tik aktuālajiem ziedu un ģeometriskajiem rakstiem, Neatkarīgo informēja Aurora Baltika sabiedrisko attiecību speciāliste Maruta Bukleviča. Uzņēmums šī gada pavasara/vasaras kolekcijai kopumā piedāvā 40 jaunus modeļus. Aurora Baltika 2004. gada auditētā peļņa ir 600 796 latu – par 42% vairāk nekā 2003. gadā. Pērn Aurora Baltika saražoja 19,76 miljonus zeķu izstrādājumu pārus, par 10 miljoniem izstrādājumu pāru vairāk nekā iepriekš.
Savukārt veļas ražotājs Lauma plāno spēcināt savas pozīcijas Eiropas tirgū. Vakar uzstādītais modernais veļas piegriešanas automāts Lectra samazinās materiālu atgriezumu procentu, kā arī augstākas piegriešanas precizitātes dēļ palielinās veļas piegriešanas kvalitāti.
Balkrievijas tirgū pārdošanas apjoms pērn palielinājies par 10%, Baltijā par 2%, Ukrainā par 20% un Rietumu tirgos par 22%. Veļas pārdošana apjoms NVS valstīs cēlies par 6%, bet Baltijas valstīs par 5,5%. Apgrozījuma pieaugumu veicinājis sekmīgs pārdošanas darbs, stāsta uzņēmuma izpilddirektors Edgars Štelmahers. Pērn par Laumas jaunajiem noieta tirgiem kļuvusi Francija un Itālija. Notikusi tirgus paplašināšana Skandināvijā un Anglijā.
Uzņēmuma Lauma apgrozījums 2004. gadā bija 20,11 miljoni latu jeb par 2% vairāk nekā 2003. gadā. 2004. gada auditētā peļņa pēc nodokļu nomaksas ir 2,655 miljoni latu.

Nabaga Rubesa
Bens Latkovskis,NRA  04/28/05     Degvielas cenu celšanās un pilnīgi nejēdzīgās cenu svārstības Statoil un Neste degvielas uzpildes stacijās pagājušās nedēļas nogalē patērētājiem izraisīja gluži pamatotas niknuma lēkmes. Taču vietējie tirgoņi ir vainīgi vienīgi pastarpināti. Statoil Latvija vadītāja Baiba Rubesa ir tikai cilvēks, kurai viņas priekšnieki Oslo ir uzticējuši pārvaldīt šīs norvēģu kompānijas meitas uzņēmumu Latvijā. Cilvēkus, kuri aizņem plašus kabinetus ēkā, kas atrodas prestižākajā Norvēģijas galvaspilsētas rajonā, nenieka neinteresē Latvijas patērētāju problēmas. Viņus interesē tikai skaitļi grāmatvedības atskaitē. Precīzāk runājot, ailē, kur rakstīta peļņa. Turklāt viņi šos skaitļus salīdzina ar iepriekšējā gada rādītājiem. Jaunattīstības valstīs, kur ekonomikas gada izaugsme ir astoņi procenti, pēc šo cilvēku domām, peļņas pieaugumam jābūt vismaz divas reizes lielākam. Tātad sešpadsmit procentu. Līdz ar to ļoti cienījamajai Rubesas kundzei ir dots vienkāršs uzdevums – nodrošināt šo peļņas pieaugumu. Latvijā cilvēki, nespējot izpildīt uzdoto, ir pieraduši meklēt savai neizdarībai attaisnojumu. Īpaši tas raksturīgs politiķiem, kuri vienmēr atradīs iemeslus, kāpēc nevar izdarīt to vai šito. Taču ārzemēs nevienu neinteresē attaisnošanās. Tur runas ir īsas – nespēji izpildīt uzdoto, atbrīvo vietu tam, kurš to izdarīs. Tātad Rubesas kundzei nekas cits neatliek kā grozīties, lai uzdevumu izpildītu. Šeit nerunāju vienīgi par Statoil Latvija vadītāju. Līdzīgā situācijā ir daudzi uzņēmumu vadītāji, kuru īpašnieki atrodas Rietumos. Viņi joprojām ir pārliecināti, ka Austrumeiropa ir slaucama govs, no kuras jāizspiež maksimālie izslaukumi. Tāpēc nav jābrīnās, ka degvielas cenas uzpildes stacijās, kuru īpašnieki atrodas otrpus dīķa, ir augstākas nekā vietējas izcelsmes analogos.
Negribu, lai mani pārprot, un ne mirkli neattaisnoju šo kompāniju un to vadītāju izdarības. Vienīgi cenšos parādīt problēmas cēloņus. Tas pats attiecas uz citiem sektoriem. Lai gūtu maksimālu peļņu, daudzos tirdzniecības tīklos darbinieki tiek nesaudzīgi ekspluatēti un pakalpojumu kvalitāte krīt. Lielveikalos ar katru gadu samazinās strādājošo kašu skaits, un bieži vien veidojas padomju laiku cienīgas rindas, kuras vēl pirms gadiem pieciem likās izskaustas uz mūžīgiem laikiem. Tas viss izdevumu optimizācijas (lasi: sašaurināšanas) dēļ. Sasniegt gaidīto peļņas pieaugumu kļūst arvien grūtāk, un par to jāmaksā mums, patērētājiem.

Latvijas lielajiem uzņēmumiem ir laba reputācija
Gundega Skagale,  NRA  04/28/05   Latvijas alus ražotājs Aldaris un saldumu ražotāja Laima, Lietuvas mazumtirdzniecības veikalu ķēde VP Market un Igaunijas saldumu ražotājs Kalev ir uzņēmumi ar labāko reputāciju Baltijas valstīs.
Novērtējot savas valsts uzņēmumus, Latvijas, Lietuvas un Igaunijas iedzīvotāji tika lūgti izvēlēties trīs kompānijas ar, viņuprāt, labāko reputāciju savā valstī. Par līderiem Latvijā šajā kategorijā izvirzījušies LMT, Lido, Ventspils nafta, Dzintars, Latvijas balzams, Latvenergo u.c.
Galvenais faktors, kas nosaka kompāniju reputāciju, ir uzņēmumos īstenotā darbinieku politika un attieksme pret saviem darbiniekiem. Latvijā un Lietuvā par otru svarīgāko faktoru aptaujātie nosaukuši uzņēmuma vadītāja un vadošā menedžmenta reputāciju, bet Igaunijā svarīgāka ir caurspīdīga un efektīva uzņēmumu pārvalde. 
"Latvijas uzņēmumu vadošā menedžmenta prioritātes pagaidām ir diezgan atšķirīgas no darba ņēmēju vēlmēm. Iedzīvotāji vēlētos, lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta darba ņēmējiem, kamēr kompāniju vadītājiem Latvijā vairāk rūp laba publicitāte masu medijos. Pasaulē kompāniju vadītāji vairāk uzmanības pievērš darbinieku politikai, jo apzinās, ka šis ir būtisks reputācijas veidošanas elements," norāda Hill and Knowlton Latvia direktors Ralfs Vīlands.
Lielākā daļa uzņēmumu vadītāju par galveno reputācijas veidošanās faktoru nosauca publicitāti masu medijos un uzņēmuma vadības reputāciju. Savukārt iedzīvotājiem tik svarīgā attieksme pret uzņēmumu darbiniekiem Latvijas kompāniju vadītājiem šķiet diezgan nesvarīgs faktors.
Firmu reputāciju pētījumu veica sabiedrisko attiecību kompānija Hill and Knowlton sadarbībā ar TNS Baltic Data House. Pētījuma laikā šā gada martā un februārī tika aptaujāti aptuveni 1500 iedzīvotāju trijās Baltijas valstīs.
Vairākkārtējos pētījumos Hill and Knowlton un citas pasaules vadošās sabiedrisko attiecību kompānijas ir nonākušas pie secinājuma, ka reputācija ir faktors, kas būtiski ietekmē uzņēmuma sekmes tā darbībā – attiecības ar klientiem, sadarbības partneriem, konkurences telpu un ieinteresētajām sociālajām grupām un medijiem.

Izglītībā...

Skolotāji prasa algas palielināšanu
Evija Cera, Kristīne Langenfelde,  NRA  04/23/05     Prasa skolotāju algu piesaisti vidējai sabiedriskajā sektorā nodarbināto algai.
Latvijas skolotāji uzstājīgi pieprasa algas palielināšanu no šā gada 1. septembra. Ja valdība tam nepiekritīs, netiek izslēgta arī streika iespēja.
Ja atalgojums netiks palielināts, atbalstīt radikālu rīcību un 2005. gada 1. septembrī neuzsākt mācību darbu aicina Jelgavas 3. pamatskolas kolektīvs. "Mēs, skolotāji, vairs nevēlamies būt zemāk apmaksātā kategorija. Tāpat mēs nedomājam turpināt savu misionāru darbu," uzsvērts jelgavnieku atklātajā vēstulē.
Aizkraukles novada ģimnāzijas direktors Leons Līdums Neatkarīgajai atzīst, ka pietiekami neatlīdzinātais skolotāju darbs atstāj iespaidu uz skolas darbu kopumā. Lai nodrošinātu savu dzīvi, pedagogi vidēji strādājot pusotras, divas slodzes. "Tā ir milzīga pārslodze," pauž direktors. "Izglītība ir Latvijas prioritāte, tai resursi jāparedz. Ir svarīgi, lai ik septembri algas palielinājums nepārtrūktu," uzsver L. Līdums, kas atbalsta skolotāju algu piesaisti vidējai sabiedriskajā sektorā nodarbināto atlīdzībai. Kaut gan ģimnāzijas kolektīvs par streika iespējām nav spriedis, "ja pedagogi celsies, domāju, manējie piebiedrosies," saka direktors.
"Saeimas deputāti jau zina, kam piesaistīt savu algu, bet skolotāju alga ir piesaistīta minimālajai algai, kuras palielināšana ir atkarīga no politiķu lēmumiem," saka Jelgavas rajona Elejas vidusskolas direktore Sarmīte Balode. Skolotāju atalgojumu viņa uzskata par neadekvātu ieguldītajam. "Ja skolotājam nedēļā ir 20 stundas, tad vēl tikpat daudz laika nepieciešams, lai tām sagatavotos," uzsver direktore, kuras skolā pedagogi vidēji strādā pusotras slodzes. S. Balode atzīst, ka vienmēr paļāvusies uz arodbiedrības aktivitātēm, un, ja tā izteiks streika aicinājumu, skola to, visticamāk, atbalstīs. Marta sākumā Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrība (LIZDA) informēja Saeimu un Ministru kabinetu par prasībām paaugstināt algas. Pašlaik saskaņā ar Izglītības likumu skolotāju darba samaksa ir piesaistīta valstī noteiktajai minimālajai algai. Arodbiedrība prasa palielināt minimālo algu līdz 90 latiem ne vēlāk par šā gada 1. septembri, vienlaikus iestājoties par to, ka no šī datuma pedagogu samaksa par likmi jānosaka, ņemot vērā iepriekšējā gada vidējo sabiedriskajā sektorā nodarbināto samaksu. 
Pēc LIZDA domām, Izglītības un zinātnes ministrija, kuru vada JL pārstāve Ina Druviete, nepietiekami uzstājīgi virza algu jautājumu valdībā, Neatkarīgajai pauda arodbiedrības priekšsēdētāja Astrīda Harbaceviča. No IZM oficiālu atbildi LIZDA nav saņēmusi, lai gan vairākkārt šīs problēmas ir pārrunātas.
Saskaņā ar valdības deklarācijā noteikto IZM līdz 1. jūlijam ir jāsagatavo projekts turpmākam darba samaksas paaugstinājumam, taču LIZDA vēlas skaidrību jau šomēnes. "20. maijā ir arodbiedrības kongress, un mums ir jāzina, kā rīkoties turpmāk, ja saņemtās atbildes būs nekonkrētas vai mūs neapmierinās," pauž A. Harbacēviča. Sarunās iespējama vienošanās, piekāpšanās, taču arodbiedrība nepiekritīšot algu palielināšanas pārrāvumam. Izglītības un zinātnes ministres padomnieks Andis Geižāns informēja, ka ministrijā izveidota darba grupa, kas izskatīs pedagogu algas jautājumu. Jelgavas 3. pamatskolas skolotāji, atskatoties pagātnē, secina, ka arodbiedrībai trūkst uzstājības, cīnoties par pedagogu interesēm. Latviešu valodas un literatūras skolotāja Sanita Graudiņa, kas arī parakstīja atklāto vēstuli, uzsver, ka izdzīvot kļūst arvien grūtāk. "Strādāju divas slodzes, audzinu klasi, vadu pulciņu, esmu skolas metodiskās apvienības vadītāja, un tad spēju nopelnīt ap 200 latu uz rokas."
S. Graudiņa strādā sesto gadu. "Jaunam speciālistam par nopelnīto iekārtot dzīvi ir sarežģīti. Par algu dzīvokli iegādāties, protams, ir neiespējami, tāpēc nākas to īrēt – mēnesī tas prasa 60 latus. Pārtikai nepieciešami ap 70 lati. Kā literatūras skolotājai, kurai ļoti patīk lasīt, man stipri jāpiedomā, vai varu atļauties iegādāties kādu jaunu grāmatu – visbiežāk nākas gaidīt izpārdošanas. Arī teātra izrāžu apmeklējumi ir liela greznība. Šobrīd vēl nākas segt savulaik ņemto kredītu par mācībām. Jāpērk darbam nepieciešamais – pildspalvas, papīrs, mapītes. Atlikušo summu jāsadala tā, lai, ieejot klasē, nebūtu jākaunas no skolēniem par savu izskatu."
Ik dienu S. Graudiņa skolā vada stundas no pulksten 8 līdz 14, pārnākot mājās, vismaz trīs stundas tiek laboti skolēnu darbi, vēl divas stundas pavadītas, lai sagatavotos nākamajai darba dienai. "Ar nākamo mācību gadu slodze palielināsies, jo būs jāstrādā pēc jaunā standarta, kas prasīs vēl vairāk laika. Sarunās ar kolēģiem esam pārsprieduši, ka normāla pedagoga darba samaksa būtu 450 lati.
Rosinās atcelt skolotāju algu sasaisti ar minimālo darba alguLETA 04/24/05    Lai nodrošinātu minimālās darba algas palielināšanu, Labklājības ministrija (LM) iecerējusi rosināt svītrot Izglītības likumā normu, kas paredz, ka pedagogam ar zemāko profesionālo kvalifikāciju minimālā darba samaksa par vienu slodzi nedrīkst būt zemāka par divām minimālajām mēnešalgām. 
Skolotāju algas ir saistītas ar minimālo darba samaksu valstī, tāpēc, palielinot minimālo algu, nepieciešams ievērojams finansējums no valsts budžeta. 
Labklājības ministre Dagnija Staķe (ZZS) aizstāv ideju par minimālās darba algas paaugstināšanu no 80 latiem uz vismaz 90 latiem no nākamā gada 1.janvāra, tāpēc rosina diskutēt par iespēju grozīt Izglītības likumu, aģentūrai LETA pastāstīja LM Komunikācijas departamenta pārstāve Marika Kupče. 
Jautājumu par minimālās darba algas paaugstināšanu no nākamā gada paredzēts izskatīt nākamajā Nacionālās trīspusējās sadarbības padomes sēdē maijā. Līdz tam Finanšu ministrijai uzdots aprēķināt, cik papildus finanšu līdzekļi valstij šim mērķim būs nepieciešami. Pēc tam arī plānots runāt par iespēju atcelt skolotāju algu sasaisti ar minimālo darba algu, stāstīja LM pārstāve. 
Jau ziņots, ka arī ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) paudis atbalstu iecerei skolotāju algas nepiesaistīt minimālajai algai.
Izglītības reformas pretinieki 4.maijā Rīgā gatavi pulcēties nesankcionēti 
LETA  04/27/05     Rīgas pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL) nav saskaņojis sapulci pie Brīvības pieminekļa, ko 4.maijā vēlējās rīkot Dmitrijs Katemirovs, tomēr protestētāji pilsētas centrā ir gatavi pulcēties arī nesankcionēti, aģentūru LETA informēja Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļā.
Jau ziņots, ka Latvijas Neatkarības atjaunošanas deklarācijas 15.gadadienā, 4.maijā, pie Brīvības pieminekļa bija plānots masu pasākums, iepriekš informēja Latvijas Krievu kopienas apvienotā kongresa (OKROL) un krievu skolu aizstāvības štāba pārstāvji.
Pieteikumā kā sapulces mērķis bija norādīta vēlme "paust attieksmi par Latvijas Neatkarības atjaunošanas deklarācijā un starptautiskajās saistībās paredzēto garantiju ievērošanu Latvijā".
Dome informēja, ka sākotnēji Katemirovs pieteica sapulci pie Brīvības pieminekļa, bet pēc atkārtotām pārrunām bijis ar mieru mainīt sapulces vietu un rīkot to pie Strēlnieku pieminekļa.
"Tomēr Katemirovs gribēja patvaļīgi mainīt sapulces norises laiku, tāpēc pilsētas izpilddirektors nolēma atteikt sapulces saskaņošanu, jo 4.maijā pilsētas centrā notiek virkne iepriekš plānotu svētku pasākumu, un pārcelt Katemirova plānotās sapulces laiku nebūtu iespējams, netraucējot citu pasākumu norisei," informēja dome.
Katemirovs aģentūrai LETA teica, ka, visticamāk, iecerētas sapulces dalībnieki vienkārši "pārpludināšot" Vecrīgas ielas, kurās 4.maijā notiks Latvijas Neatkarības atjaunošanas deklarācijai gadadienai veltītie pasākumi. "Neviens mums nevar aizliegt piedalīties 4.maija svinīgajos pasākumos," teica Katemirovs.
Pēc viņa vārdiem, 4.maija pasākumos Vecrīgā varētu piedalīties aptuveni 1 000 krievu skolu aizstāvības štāba un OKROL aktīvistu un daļa no viņiem varētu paust savus lozungus. 

Nenovērtē joka nopietnību
Kristīne Langenfelde,  NRA  04/29/05    Viltus draudi skolēnos rada psiholoģiskus pārdzīvojumus.
Jelgavas 2. sanatorijas internātskolas audzēkņi joprojām psiholoģiski nav pārvarējuši 14. un 18. aprīļa vēlās vakara stundās pārdzīvoto, kad viņiem nācās evakuēties no internāta, jo tika saņemti draudi par ēkā ievietotu spridzekli. Par skolasbiedra neveiksmīgo joku ierosināta krimināllieta.
Abās reizēs gan izrādījās, ka tas bijis tikai viltus zvans, taču izglītības iestādē tas izraisīja lielu satraukumu, jo brīdinājumi bija atskanējuši ap pulksten 22.30, kad bērni jau atradās savās gultās internātā.
Pedagogi nevēlējās, lai Neatkarīgā tiktos ar skolēniem, uzskatot, ka bērniem jau tā bijis daudz satraukuma. Skolas direktore Larisa Simkina stāsta, ka skola jau pirms četriem gadiem nopietni pievērsusies stingrāku drošības pasākumu ieviešanai, tāpēc audzēkņu evakuācija noritējusi bez aizķeršanās. Pirms trim gadiem viņi apguvuši 1. mācību evakuācijas modeli – trauksme izsludināta stundu laikā, pirms diviem gadiem – trauksmes zvans atskanējis laikā, kad skolēni piedalījās ārpusklases nodarbībās, bet pērn mācīts, kā rīkoties gadījumos, ja nelaime notiek naktī.
"Mācības rīkojām sadarbībā ar ugunsdzēsējiem, un to galvenais mērķis bija izstrādāt rīcības plānu ugunsnelaimes gadījumos. Tobrīd vēl nevarējām iedomāties, ka šīs iemaņas nāksies izmantot tik ātri un pavisam citā situācijā, taču dzīve kļūst arvien sarežģītāka, un mums jābūt gataviem uz visu," atzīst L. Simkina.
Skolā mācās 132 audzēkņi, bet internātā atradās apmēram 60 skolēnu. Pirmajā reizē zvanu saņēma ugunsdzēsēji, tika ziņots, ka pēc desmit minūtēm internātā sprāgs bumba. Otrajā reizē tika ziņots par ēkā ievietotu spridzekli. Abās reizēs klausulē skanēja vīrieša balss. Skolā ieradās ugunsdzēsēji, policisti, ātrās palīdzības darbinieki, arī pretterorisma vienības Omega pārstāvji. Skolēnu evakuācija notika piecu minūšu laikā. "Nedz bērni, nedz darbinieki neapjuka – ikviens zināja uzdevumu un to arī īstenoja. Svarīgi ir tas, ka šajā situācijā audzēkņi bija ļoti saprotoši un izpalīdzīgi – lielākie bez aicinājuma devās palīdzēt mazākajiem, lai tikai visi laikus apģērbtos un izkļūtu no ēkas," atceras direktore.
Pēc dažām dienām, kad atskanēja jau otrais viltus zvans, satraukums bija mazinājies, jo pamatotas bija aizdomas, ka arī šoreiz tas varētu būt maldinošs.
Tikai 26. aprīlī policija par pirmo zvanu uz aizdomu pamata aizturēja 1990. gadā dzimušo Vladislavu, skolas audzēkni. Skolēns, visticamāk, nav apzinājies savas rīcības sekas, jo, kā viņš stāstījis policijai, gribējis tikai, lai bērnus palaistu mājās. 
"Mēs internātskolas audzēkņiem nereti esam ne tikai pedagogi, bet pildām arī vecāku funkcijas, lai gan oficiālu aizbildņu funkciju mums nav. Protams, ir skolēni, ar kuriem strādājam ļoti daudz un veltām viņiem vairāk uzmanības, lai maksimāli izvairītos no šādu situāciju atkārtošanās," uzsver direktore.
Sākotnēji ieplānotais zvans no delverības un joka jau pārvērties nopietnā lietā. Jelgavas pilsētas un rajona policijas pārvaldes preses sekretāre Ieva Sietniece skaidro, ka par šo faktu ir ierosināta krimināllieta un aizdomās turamais jaunietis trīs dienas pavadīja īslaicīgās aizturēšanas izolatorā, bet vakar viņam piemērots cits drošības līdzeklis – paraksts par dzīves vietas nemainīšanu. Policijai, veicot izmeklēšanu, radušās aizdomas, ka otro viltus zvanu, t. i., 18. aprīlī, veicis cits jaunietis. Pagājušajā gadā Jelgavā reģistrēti divi līdzīgi gadījumi – 9. janvārī zēns zvanījis 6. vidusskolas direktoram un paziņojis par skolā ievietotu spridzekli, bet 19. novembrī kāds vīrietis ziņojis par spridzekli Jelgavas un arī Pārlielupes cietumā. Abos gadījumos ierosināta krimināllieta. 
***
Viedokļi
Jeļena Maļicka, Jelgavas 6. vidusskolas psiholoģe:
– Iemesli, kāpēc jaunieši izdara šādus viltus zvanus, var būt visdažādākie. Taču visbiežāk tā ir vēlme padižoties savu vienaudžu vidū, arī neapzināšanās, kādas sekas tas var izraisīt. Manuprāt, policija par maz veic izskaidrojošo darbu, lai vispusīgi informētu skolēnus par to, kādas sekas draud šādam solim. Liela loma ir arī televīzijā un datorspēlēs redzētajai vardarbībai un pārkāpumiem, kas virtuālajā pasaulē paliek nesodīti, taču jaunietim trūkst zināšanu, ka reālajā dzīvē viss mēdz būt citādi.
Andra Dietlava, Jelgavas 1. ģimnāzijas psiholoģe:
– Parasti jaunieši riskantas darbības veic, lai sevi parādītu, pašapliecinātos, jo šajā vecumā tas ir ļoti būtiski. Taču bieži vien viņi domā, ka tam nebūs tālejošu seku. Ir jāsaprot – ja pusaudzis sodu nesaņem, tad viņš spers nākamo soli un tā turpinās, līdz tiks apturēts. Šie ir pirmie impulsi, uz kuriem ir jāreaģē. Tomēr sods nav vienīgais veids, kā situāciju atrisināt. Šādos gadījumos ir ļoti būtiski iesaistīt speciālistus, kuri spēj skolēnam radīt izpratni par izdarītā nopietnību.

Kultūrā...

Kultūrziņas
Maija Kiršteine, Līvija Dūmiņa,Arno Jundze  NRA  04/25/05     Kamēr… dzimšanas diena. Šonedēļ paredzētās kora Kamēr... 15. dzimšanas dienas svinības sāksies ar dokumentālas filmas Kamēr… pirmizrādi rīt pulksten 19 kinoteātrī Rīga. Filma veidota par Latviju, tās jauniešiem. Vai jaunietim mūsdienu Latvijā viegli dziedāt? Stāsta filmas režisors Ivars Zviedris: "Akcents filmā tiks likts uz ikdienas darbu, ko klausītājs un skatītājs neredz uz skatuves." Turpat notiks arī kompaktdiska Latviešu kora mūzika prezentācija un neliels Kamēr… koncerts. Divos jubilejas koncertos Latvijas Universitātes Lielajā aulā piektdien pulksten 19 un sestdien pulksten 17 klausītāji varēs redzēt speciāli jubilejai tapušo iestudējumu Latvija – Saules zeme. Uzveduma režisore Māra Ķimele iecerējusi pasākumu nepārvērst par šovu vai izpriecas vakaru un sola, ka telpa tiks organizēta tā, lai centrālais būtu koris un diriģents. Uzveduma idejas autore ir Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Koris Kamēr... ir Latvijas Lielās mūzikas balvas īpašnieks (1999) un pēdējo trīs Latviešu Dziesmu svētku kora konkursa Grand prix ieguvējs, kā arī vairāk nekā 60 starptautisku konkursu laureāts. 04/26/05
- Diānas Baibusas koncerts. Rīgas Latviešu biedrības nama Zelta zālē trešdien pulksten 19 pianistes Diānas Baibusas koncerts Sapņi par Spāniju. Pianiste mācās pie spāņu pianistes Alisijas de Laročas E. Granadosa akadēmijā Barselonā un pēc koncertiem vienā no Eiropas skaistākajām un prestižākajām koncertzālēm Palau de la Musica Catalana un modernajā Teatro Farandula guvusi atzinību ne tikai spāņu laikrakstu slejās. Soloprogrammā Sapņi par Spāniju iekļauti I. Albenisa, E. Granadosa un M. de Faljas klavierdarbi, itāļu baroka laikmeta komponista D. Skarlati sonātes un ungāru komponista F. Lista Spāņu rapsodija. 
- Aleksandra Pelēča jubilejas sarīkojums. Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejā ceturtdien pulksten 18 sarīkojums Bērza tāss – Aleksandra Pelēča un Zentas Mauriņas sarakste No trimdas trimdā. Pasākums notiek izstādes Zilsilgundas ķēniņš: Aleksandram Pelēcim – 85 ietvaros. Sarīkojumu vadīs Edgars Mucenieks, fragmentus no Z. Mauriņas un A. Pelēča vēstulēm lasīs Rihards Kalvāns.
- Sociālo aprūpes centru iemītnieku izstāde. Šodien pulksten 14.30 Labklājības ministrijā atklāj mākslas darbu izstādi, ko veidojuši cilvēki ar īpašām vajadzībām. Tajā apskatāmi sociālo aprūpes centru Rūja, Kalupe un Iecava iemītnieku darbi.
- Introvertās mūzikas festivāls. Šodien pulksten 19 Rīgas Sv. Pestītāja Anglikāņu draudzes baznīcā noslēdzas 4. Introvertās mūzikas festivāls. Kamermūzikas koncertā piedalās čellists Anrī Demarkets no Francijas, sitaminstrumentālists Edgars Saksons un Rīgas kamermūziķi.
 04/27/05     
- Baleta festivāla atklāšana. Šodien pulksten 17 Rīgas Centrālajā dzelzceļa stacijā notiek X starptautiskā Baltijas baleta festivāla atklāšanas pasākums. Koncertā piedalās J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas simfoniskais orķestris un Latvijas Nacionālās operas baleta mākslinieki, diriģents Andris Veismanis. 
- Lai sirdis atraisās. Šodien pulksten 19 koncertzālē Ave Sol koncerts Un sirdis atraisās. Piedalās sieviešu kori Ausma, Daiļrade, Delta, Jumala, Līga, Minjona, Rīdze, Sapnis, virsdiriģente Aira Birziņa. 
- Zemgaliešu Birutas dzejoļu krājums. Jaņa Rozentāla un Rūdolfa Blaumaņa muzejā ceturtdien pulksten 18.30 Zemgaliešu Birutas dzejoļu grāmatas Sārtais skūpsts atvēršanas svētki. Tā uzskatāma par neparasti vēlu debiju latviešu literatūrā, jo dzejoļi grāmatā izdoti gandrīz simt gadu pēc autores nāves. 
- Alberts Bels Valmierā. Piektdien pulksten 18.30 Valmieras kultūras centrā ciklā Prozas lasījumi un tikšanās ar rakstniekiem viesosies Alberts Bels. Nesen iznākusi rakstnieka 1998. gadā aizsāktās triloģijas pēdējā – trešā – daļa ar nosaukumu Vientulība masu sarīkojumos (pirmās divas – Latviešu labirints un 2000. gadā izdotā Atspīdami uz olu čaumalām).
NRA  04/29/05      
- Jauna grāmata par Latgali. Šodien pulksten 13 LU Filoloģijas fakultātes Letonikas auditorijā Visvalža ielā 4a apgāda Madris izdotās grāmatas Nomales identitātei atvēršanas svētki, ko vadīs profesore Janīna Kursīte. Rakstu krājums, ko sastādījusi Inese Paklone, veltīts Latgalei. Tajā J. Kursīte skaidro jēdzienu par centra un nomales identitāti, par čuiļa un čangaļa ikdienas stereotipiem, Lidija Leikuma sniedz pārskatu par latgaliešu rakstību agrāk un tagad, Anna Stafecka stāsta par drukātā vārda aizliegumu, vēl krājumā publicēti Jouņa Ryučāna un Annas Rancānes dzejoļi, Ineses Paklones pētījums par Latgales reģiona virtuvi un citi raksti. 
- Izmaiņas LNO repertuārā. ASV prezidenta Dž. Buša vizītes laikā atcelta 6. maijā paredzētā Latvijas Nacionālās operas baleta izrāde Karmena. Svētpavsaris, bet 7. maijā pulksten 19 plānotā R. Vāgnera opera Klīstošais holandietis sāksies pulksten 20. Iegādātās biļetes derīgas vai nododamas LNO biļešu kasēs līdz 10. maijam (ieskaitot). 
- Biļetes par puscenu. Rīt notiek akcija Tava laimīgā diena Nacionālajā teātrī, kuras laikā biļetes uz visām NT maija izrādēm varēs iegādāties par puscenu.

Izstādes
Līvija Dūmiņa,  NRA  04/25/05
- Galerija BonhanS.S restorānā Andalūzijas suns piedāvā Mākslas dienu izstādi Zem Vērša zīmes – Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļas 4. kursa studentu darbus. To tematika – cilvēku attiecības, nāve, mīlestība, cilvēks un pilsēta – ar aktīvām krāsām, izjustām līnijām un formu, darbos no reālisma līdz konstruktīvismam. 
- Galerijā ag7 otrdien pulksten 18 atklās Grafikas kameras izstādi Silts... siltāks... karsts! Tajā apskatāmi Maijas Dragūnes, Gunāra Kroļļa, Anatolija Šandurova, Ilzes Lībietes, Neles Zirnītes, Lilijas Dineres, Andra Zirnīša, Martas Jurjānes, Olafa Šāveļa, Baibas Dambergas, Imanta Krepica, Baibas Kalnas, Zanes Kustkevičas, Ingas Jurānes, Ineses Lieckalniņas, Ilgneses Avotiņas, Rimanta Safonova un Inas Stūres dažādās grafikas tehnikās tapušie darbi. 
- Galerijā Bastejs piektdien 17 pulksten atklās Diānas Adamaites personālizstādi Absurdā formula. Šī ir mākslinieces atskaites izstāde par 2004. gadā iegūto profesora Induļa Zariņa mācību stipendiju glezniecībā. D. Adamaite uzsver, ka ir parādības, kuras nevar ielikt loģiskās, precīzās formulās, jo tas ir tāpat kā definēt, kas ir Dievs, mīlestība vai māksla – māksla nepakļaujas formulām. D. Adamaite strādā intuitīvi un mediatīvi, spēlējoties ar krāsām, kas savijas noteiktās formās: "Manās gleznās ir svarīga nevis tāda loģiska, noformulēta informācija A+B=C, bet sajūtas, emocijas, noskaņas. Tā ir atvērtās sirds informācija, kuru nevar pierakstīt ar formulu, bet var mēģināt to uzgleznot." 
- Galerijā Mākslas dārzs no piektdienas skatāma Imanta Krepica litogrāfiju izstāde Atēnas 2004. Olimpiskās spēles. Mākslinieks apceļojis Grieķiju neilgi pirms pagājušās vasaras olimpiskajām spēlēm, kad arī dzimusi ideja tās attēlot, izmantojot daudzpusīgās litogrāfijas iespējas. Katra I. Krepica litogrāfija sākas ar zīmējumu uz litogrāfijas akmens, tam seko daudzslāņaini krāsaini novilkumi, kas ļauj veidot grafikai neparastas tonālās attiecības un apjomus, tomēr saglabājot caurspīdīgumu un vieglumu. Katras grafikas tapšana ir tikpat sūra kā cīņa par olimpisko medaļu.
- Galerijā Māksla XO piektdien atklās Mihaila Šemjakina gleznu un grafiku izstādi. Mākslinieks dzimis Maskavā, kopš 1989. gada ASV pilsonis. Desmit gadus viņš dzīvojis Parīzē, un tur tapusi pazīstamā litogrāfiju sērija Parīzes vēders, no kuras 15 darbi būs redzami Rīgas izstādē. 
M. Šemjakins ir krāsaina personība, un viņa darbības lauks ir plašs – viņš organizē izstādes, izdod katalogus un grāmatas par krievu konformisma mākslu un literatūru, izdevis tuva drauga Vladimira Visocka mūzikas un dzejas sacerējumus, bet visam paralēli notiek darbs tēlotājmākslā: tēlniecībā, grafikā, glezniecībā. Turklāt viņš izveidojis Filozofijas un jaunrades psiholoģijas institūtu, kur kopā ar filozofu Vladimiru Ivanovu izstrādājis metafiziskā sintētisma teoriju, veltītu jaunās ikonas radīšanai, par pamatu izmantojot reliģisko mākslu. 
Kopš 2002. gada Krievijas televīzijas kanālā Kultūra M. Šemjakins vada raidījumu sēriju mākslas pētniecībā. Mākslinieks piedalījies vairāk nekā 500 izstādēs visā pasaulē. Attēlā 1984. gada litogrāfija Pavasara sagaidīšana.Grāmatas    
Arno Jundze  04/26/05    
Meklējumi un atradumi 2005, Zinātne, 2005
LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta pētnieku sagatavotais rakstu krājums, kas aptver jaunākos pētījumus latviešu literatūrzinātnē, folkloristikā un teātra pētniecībā. Vienpadsmit autori un 11 dažādas tēmas, sākot no Latvijas čigāniem šodien, beidzot ar Augusta Deglava sarakstes mazāk zināmajām lappusēm, kas aptver gan latviešu kultūras senākos laikus, gan trimdu un padomju periodu, gan Šekspīra laika Angliju.
Stefans Glēzers 
Napoleona sievietes. 
Tulkojusi Līga Raituma. 
Daugava, 2005
Mazais vīriņš lielajā cepurē – Napoleons – un viņa dāmas: tēma, kas allaž rosījusies ļaužu valodās jau kopš laikiem, kad rūķa izmēra imperators tika patriekts trimdā uz Elbas salu. Kā apgalvo grāmatas autors, "Napoleona agrīnie intīmie sakari, tikumības trūkums viņam ne vienmēr bija šķērslis". Darbs izdots sērijā apgāda Daugava izdotajā sērijā Slavenību mīlestības leģendas. 
Slaids=skaists=vesels. 
Sastādītāja Irīda Miska. 
Jumava, 2005
Grāmata piedāvā labas idejas tiem, kas vēlas līdzsvarot savu vielmaiņu un izveidot racionālu ēdienkarti, ieteikumus par to, kādas fiziskās aktivitātes izvēlēties, lai dedzinātu kalorijas, un receptes līdzsvarotam uzturam. Tajā atrodami arī daži noderīgi padomi, kā, piemēram, šis: "Maza pudelīte alus vai glāze vīna nenodarīs nekā ļauna, tomēr tam nevajadzētu kļūt par ieradumu."
Benedikts Kalnačs, Inguna Daukste-Silasproģe, Māra Grudule, Zanda Gūtmane, Jana Vērdiņa Vācu literatūra un Latvija, Zinātne, 2005
Fundamentāls gandrīz 900 lappušu biezs pētījums par vācu literatūras ietekmi uz latviešu literatūru, kas atklāj virkni svarīgāko pieturpunktu to mijattieksmēs. Grāmatu papildina fotogrāfijas un virkne pielikumu, kas ievērojami atvieglos turpmāko latviešu un vācu literatūru pētniecisko un studiju darbu.
Ilona Salceviča 
Gadsimts latgaliešu prozā un lugu rakstniecībā: 1904–2004, Zinātne, 2005
Grāmatā aplūkota latgaliešu prozas gaita no drukas aizlieguma atcelšanas 1904. gadā līdz 20. gadsimta beigu postmodernajiem romāniem un kultūrvēsturiski nozīmīgo atmiņu klāstam. Pētījumam pievienots bagātīgs darbu, personu un literatūras rādītājs.
Gaļina Šatalova 
Dziednieciskais uzturs. 
Tulkojis Aleksandrs Bojārs. Jumava, 2005
Dziednieciskais uzturs ir grāmatas autores 50 gadu laikā izstrādāta dabiskā atveseļošanās sistēma. Tā balstās uz priekšstatu par cilvēku kā dabas augstāko resursu, kurš spēj apzināti regulēt, atjaunot un pilnveidot savu veselību, un vienlaikus ietver sevī arī norūdīšanos, elpošanas un fiziskos vingrinājumus.
Makss Felthauss 
Vardulēns un svešais. 
Tulkojusi Inese Paklone. 
Daugava, 2005
Lieliski ilustrētā grāmatiņa par sivēntiņu, pīli un vardulēnu adresēta mazākajiem lasītājiem. Tā izdota ar Nīderlandes Karalistes atbalstu programmas MATRA ietvaros, kas iecerēta, lai veicinātu demokrātijas stiprināšanu, draudzības un sadarbības veicināšanu.
Silvija Danielsone 
Augļu bārs, Jumava, 2005
zdevēji šo krāsainajām labas kvalitātes fotogrāfijām pārpilno darbu dēvē par "nelielu augļu, ogu un dārzeņu enciklopēdiju". Tiklab to varētu saukt par ceļvedi eksotisku augļu kaloriju tabulu un recepšu pasaulē. Grāmata, kas īpaši aktuāla, jauno pludmales sezonu gaidot.
Jānis Rozenbergs 
Tautas un zemes latviešu tautasdziesmās, Zinātne, 2005
Viena no izcilākajiem XX gadsimta otrās puses latviešu folkloras pētniekiem Jāņa Rozenberga rakstu krājums, kas tapis pēc LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta Latviešu folkloras krātuves pētnieku iniciatīvas. Autors analizē ar tautasdziesmu etnonīmiem un toponīmiem saistītos jautājumus, folkloristiskos aspektus plaši saistot ar citu zinātņu – vēstures, arheoloģijas – sniegtajiem faktiem.
Kārlis Ullis 
Vienmēr 39. 
Tulkojusi Signe Baudere. 
Jumava, 2005
Grāmata par to, kāpēc cilvēks noveco un kā iespējams šo procesu aizkavēt. Tabulas, skaidrojumi un "pretnovecošanas plāns katrai dienai" papildināti ar uztura, fizisko nodarbību un ārstniecības līdzekļu aprakstiem gara, ķermeņa un seksualitātes atjaunošanai.

Skarbā un šokējošā statistika
Juris Paiders  NRA 04/27/05     Šovakar (trešdien) LNT sāk demonstrēt vienu no vispopulārākajiem Krievijas seriāliem Štrafbat (Soda bataljons). Štrafbat ir aizraujoša un interesanta filma, taču vēstures pazinējiem, lai nepiedzīvotu vilšanos, tā jāuztver kā mākslinieciskas izpratnes meklējumi par Otrā pasaules kara šausmu tēmu.
Pērn uzņemtais seriāls ir ar visaugstāko skatīšanās reitingu TV kanālā Rossija visā tā pastāvēšanas vēsturē. Seriāla pēdējo sēriju noskatījās 44% maskaviešu un 49% skatītāju Krievijā. Tik liela interese nav bijusi pat par slavenākajiem kriminālajiem seriāliem.11 sērijas garais darbs nav dokumentāla un vēsturiska filma, bet gan māksliniecisks Otrā pasaules kara interpretējums. 
Padomju laikā soda bataljoni, to vēsture un pat 1942. gada 26. septembrī J. Staļina parakstītās pavēles nr. 227 teksts, ar kuru aizsākas soda bataljoni, bija ar apveltīti slepenības statusu. Līdz perestroikai soda bataljonu pieminēšana mākslas darbos bija ļoti reta. Vladimiram Visockim bija dziesma, kuru viņš iekļāva savos koncertos, un tās nosaukums ir Soda bataljoni. PSRS sabrūkot, slepenības plīvurs tika noņemts, atmiņas par soda bataljoniem parādījās avīzēs, dokumentu krājumos, mākslas darbos.
Grani.ru apskatnieks Boriss Sokolovs pēc Štrafbata demonstrēšanas trāpīgi atzīmēja, ka agrāk par karu tika rādītas patriotiskas pasaciņas, bet tagad sāk rādīt arī biedējošas, šausmenēm līdzīgas pasakas. Atslepenotā statistika ir šokējoša. Vienkāršās parastajās kājnieku daļās, kuras pat netika sūtītas uz smagākajiem frontes iecirkņiem, kara laikā gāja bojā vidēji 60% no šajā ieroču šķirā iesauktajiem (soda bataljonos zaudējumi bija daudz lielāki). 
Statistika par kājnieku ikdienu ir šāda. Ierindnieks kājnieku daļas sastāvā uzbrukuma laikā uzturējās vidēji septiņas dienas (vienu mēnesi aizsardzības kauju laikā). Pēc septiņām uzbrukuma dienām vidējais ierindnieks bija vai nu kritis, vai ievainots. Svarīgus uzbrukumus piesedza VDK daļas, kuru uzdevums bija nošaut katru, kurš bēga vai atkāpās bez pavēles. Reālistiski atainotas vienkāršas kājnieku daļas ikdiena uzbrukuma apstākļos būtu gana šokējoša. 
No vienas puses, filma ir skarba. PSRS armija, atbrīvotāji, atkarojuši no vāciešiem kādu savējo pilsētiņu, laupa un izvaro. Izvarota meitene izdara pašnāvību, bet komandieri ir bezspēcīgi vainīgos noķert un sodīt... Taču, no otras puses, lai gan Štrafbat parāda kara patieso, šaušalīgo seju, taču filmā ļaunos darbus dara nevis vienkārša, ierindas armijas daļa, bet soda bataljons, kurā iekļauti noziegušies karavīri, kriminālnoziedznieki un visādi šaubīgi elementi.
Patiesībā soda bataljona ikdiena būtu jāattēlo kā ieslodzīto ikdiena. Atbilstoši pavēlei nr. 227 tika izveidoti soda bataljoni un soda rotas. Soda bataljonos iekļāva degradētus virsniekus, bet soda rotās notiesātus ierindniekus un seržantus. Soda bataljona komandierim bija tiesības nošaut uz vietas, negaidot tiesas vai tribunāla spriedumu, jebkuru ierindnieku, kurš nepildīja pavēli.
Teleseriālā soda bataljonā ir izveidojusies tāda kā ierindnieku pašpārvalde. Bataljona komandieris Tverdohļebovs un vadu komandieri ir ar soda bataljona ierindnieku dienesta pakāpēm. Pēc soda bataljonu reglamenta soda bataljonus un rotas komandēja nedegradēti kadru virsnieki, kuriem mēnesi bataljonā ieskaitīja kā sešus mēnešus parastajā dienestā. Filmā vislielāko kritiku ir izpelnījusies epizode, kad Savēlijs Cukermans tiek divreiz ievainots un atkal atgriežas savā soda bataljonā. Notiesātos par 58. (politisko) kriminālsoda likuma pantu soda bataljonos neiekļāva, jo uzskatīja par tautas ienaidniekiem.
Vēsturnieki arī aizrāda, ka situācija, kad notiesātie un apsargājamie soda bataljona ierindnieki veic VDK karaspēka funkcijas – izķemmē ieņemtu pilsētu no vlasoviešiem, kad notiesātie brīvi, bez parolēm šķērso frontes līniju un lodā pa neitrālo zonu – ir neticama un māksliniecisku, nevis vēstures motīvu diktēta. 
Es filmu uztvēru kā alegoriju, kā filmu par reālu vienkāršu kājnieku daļu, kuru filmas autori dēvē par soda bataljonu, lai nenonāktu konfliktā ar Krievijas militāri patriotisko aģitācijas mašīnu. Ja mēģināsiet seriālu uztvert kā alegoriju, šausmīgu pasaku, tad seriāls jums patiks.
1989. gadā perestroikas eiforijā Odesas kinostudijā iznāca filma Gu Ga, kura bija pirmā un joprojām vispatiesākā no filmām par soda bataljoniem. Interneta portāls genstab.ru filmai Gu Ga ir devis visaugstāko vēsturiskās ticamības vērtējumu un ja vēlaties gūt vēsturiski patiesu ainu, tad labāk izvēlēties Gu Ga, kura tagad ir pieejama gan video, gan DVD.

Bērniem Rīgā būs muzikālais teātris 
Inese Lūsiņa, Diena  04/27/05     Traka, sen lolota ideja, — bērnu vokālās studijas Knīpas un knauķi vadītāja Edīte Putniņa komentē kopā ar savu līdzgaitnieci Vitu Siliņu izauklēto sapni par Rīgas Bērnu un jaunatnes muzikālo teātri (RBJMT). Iecere tuvojas īstenojumam ar Rīgas domes kultūras pārvaldes atbalstu — jau nākamsezon uz VEF kultūras pils skatuves redzēsim izrādes bērniem un visai ģimenei.
"Nedēļas nogalēs tā būs skatuve bērniem un jauniešiem domātām izrādēm. Tas būs projektu teātris bez pastāvīgas aktieru trupas. Katra izrāde tiks veidota kā atsevišķs projekts. Kopā ar profesionāliem komponistiem, dzejniekiem, scenogrāfiem, kostīmu māksliniekiem, horeogrāfiem, pedagogiem piepildīt skaistas ieceres te aicinām visus Latvijas radošos bērnu kolektīvus — pašdarbības ansambļus, baleta un mūzikas skolas. Savu reizi te varēs redzēt arī kādu ne tik muzikālu izrādi, bet citreiz taps īpašs koncerts," stāsta E.Putniņa, kura desmit darba gados iesaistījusi Knīpas un knauķus jau vairākās muzikālās izrādēs. To, ka tādu izrāžu netrūks, apliecinājuši jau daudzi uzvedumi, ko veidojusi arī deju grupa Dzirnas, Rīgas Doma kora skola, Rīgas horeogrāfijas skola, Latvijas deju kolektīvi. 
Par izrādēm rūpēsies četru producentu grupa, gan veidojot izrādes, gan palīdzot citām radošām vienībām, repertuāru palīdzēs izvēlēties konsultatīva padome. Rīgas domes kultūras pārvalde solījusi rūpēties par skatuves skaņas un gaismas tehnikas uzlabošanu, līdzekļus izrāžu tapšanai teātra veidotāji cer iegūt no dažādiem atbalstītājiem.
Tagad gan pirmais steidzamais darbiņš darāms pašiem bērniem un jauniešiem (vecumā līdz 25 gadiem), piedaloties teātra logo izveidošanas konkursā. Vērts arī padomāt, kā garo nosaukumu Rīgas Bērnu un jaunatnes muzikālais teātris aizstāt ar īsāku, ērtāku. Darbi A4 formātā sūtāmi līdz 10.maijam uz rbjmt@apollo.lv vai Edītei Putniņai, Ropažu ielā 2, Rīgā, LV 1039, norādot vārdu, uzvārdu, adresi, telefonu, e–pasta adresi. 
Autoram, kura veidoto teātra vizuālo zīmi atzīs par vispiemērotāko, piešķirs beztermiņa abonementu uz visām Rīgas Bērnu un jaunatnes teātra pirmizrādēm (divām personām), kas darbosies, kamēr vien eksistēs pats teātris. Sabiedrību ar logo iepazīstinās RBJMT atklāšanas koncertā Starptautiskajā bērnu aizsardzības dienā, 1.jūnijā.

Būs cits Jaunatnes teātris
Līvija Dūmiņa,  NRA  04/29/05    Improvizētais noslēpumainības un neziņas priekškars ir vēriesVakar masu mediju pārstāvjus uz sarunu aicināja topošā Rīgas Bērnu un jauniešu muzikālā teātra veidotāji, lai darītu zināmus sapņus, idejas un ieskicētu tuvākās nākotnes plānus, kas viņus nodarbinājuši jau vairākus gadus. Te jāpiebilst, ka šajās skicēs grodie vilcieni vēl tikai taps. Tomēr improvizētais noslēpumainības un neziņas priekškars ir vēries. 
Jaunatnes teātris Rīgā darbību beidza pirms 13 gadiem, un šajā laikā brīvo nišu aizpildīt centās producentu grupas, rīkojot pārsvarā muzikālas izrādes – koncertus. Rosās arī profesionālie teātri, veidojot izrādes bērniem un amatierteātru trupas. Ir lauzts daudz šķēpu par bērnu un jauniešu auditorijai domāto izrāžu kvalitāti, režisoriem, kas izrādi bērniem uztver par otršķirīgu darbu un halturē tāpat kā aktieri, šajos iestudējumos ar bērniem runājot uķiuķi valodā, kas mazajiem nemaz nepatīk. Par neizprastām bērnu un jauniešu vajadzībām un interesēm, tā rezultātā – zemu bērniem un jauniešiem domāto izrāžu māksliniecisko kvalitāti. 
Ieskatoties Latvijas profesionālo teātru repertuārā, varam saskaitīt vairāk nekā 20 izrādes bērniem, no tām mazākā daļa veltīta jauniešiem. Kā Neatkarīgajai uzsvēra dzejnieks Normunds Beļskis, viens no jaunā teātra idejas autoriem un īstenotājiem, jauniešu teātra niša tiks ieņemta pakāpeniski, tiecoties uz augstiem ētiskiem un estētiskiem kritērijiem. Lai to īstenotu un piesaistītu jauniešu interesi, iecerēts uz sadarbību aicināt kādu ārvalstu dramaturgu, lai veidotu mūsdienīgas izrādes jauniešiem. 
Topošā teātra veidotāji ir jau pieminētais Normunds Beļskis, Rīgas Latviešu biedrības vokālās studijas Knīpas un knauķi mākslinieciskā vadītāja Edīte Putniņa, režisore Zane Micāne Zālīte, mārketinga speciāliste Zane Niedre, dzejniece Inese Zandere.
Plānots, ka jaunā teātra vārds pirmoreiz izskanēs jau 1. jūnijā, kad Starptautiskajā Bērnu aizsardzības dienā notiks atklāšanas koncerts VEF kultūras pilī – jaunā teātra mājvietā. Tajā skanēs fragmenti no Jāņa Lūsēna, Jura Kulakova, Nika Matvejeva, Mārtiņa Brauna, Valta Pūces, Imanta Kalniņa un Uģa Prauliņa izrādēm bērniem, piedaloties Knīpām un knauķiem, Dzirnām, Zelta sietiņam, Zīļukam, Rīgas horeogrāfijas vidusskolas audzēkņiem, dziedātājiem Igo, Agnesei, Ivaram Cinkus, Nikam Matvejevam, Laurim Reinikam un vēl citiem draugiem un domubiedriem, ar kuriem teātris cer sadarboties arī turpmāk. 
Pagaidām drošs ir Rīgas domes un uzņēmējas Aivas Vīksnas finansiālais atbalsts, bet E. Putniņa apstiprināja, ka producentu interese jau manīta, bērnu kolektīvu vadītāji, komponisti, režisori ir ieinteresēti. 
Vasaras laikā notiks repertuāra sagatavošana. Lai tas, kā iecerēts, būtu mūsdienīgs un mākslinieciski kvalitatīvs, tiks nodarbināta vēl pagaidām konkrētas aprises neieguvusi konsultatīva padome piecu līdz septiņu cilvēku sastāvā. Teātra nosaukumā iekļautais vārds "muzikālais" gan nenozīmējot, ka visi tikai dziedāšot – kā piebilda dzejniece Inese Zandere, pašlaik citos teātros vērojamā tik populārā bērnu izrāžu kā koncertuzvedumu veidošana nemaz nav vēlama, jo bērniem un jauniešiem vajadzīga arī dramatiskā teātra māksla – vai tad pasaku var iestudēt tikai kā mūziklu? Tāpēc būtu jātiecas sabalansēt nopietno un izklaides repertuāru. RBJMT plānots kā projektu teātris, kas uz izrādēm VEF kultūras pilī aicinās nedēļas nogalēs, taču repertuārpolitika būšot elastīga, lai teātra izrādes būtu pieejamas pēc iespējas plašākam jauno skatītāju lokam. Elastīguma princips tiks pielietots arī VEF kultūras pils daudzo pasākumu koordinēšanā, lai iespējamās cīņas notiktu tikai mākslas ietvaros uz skatuves, nevis kolektīvu cīņā par to. Pils direktore Ženija Katkovska uzsvēra, ka nams tika pielāgots Nacionālā teātra vajadzībām, tāpēc jauna teātra uzņemšana šajās telpās problēmas neradīs. Turklāt Nacionālais teātris ar piespiedu trimdu paveica būtisku darbu skatītāju slinkuma vai pieraduma kliedēšanā – liekot no pierastās, ērtās vietas Kronvalda bulvārī doties uz, no pilsētas centra lūkojoties, patālo Brīvības gatvi; tātad skatītājs pie Staļina laika baroka pērles ir pieradināts. 
Uz tetra skatuves darbosies bērni un jaunieši no Latvijas muzikālajām pašdarbības grupām un mūzikas skolām, taču tiks pieaicināti arī profesionāli aktieri – pastāvīga trupa nav plānota. Līdzīgi kā ceļš uz VEF pili jau iestaigāts, vairākkārt preses konferencē tika uzsvērts, ka teātris nenāk ar pretenziju jaukt, graut un būvēt ko jaunu tukšā vietā. Jo vieta taču nav tukša, bet – labas tradīcijas tikai jāpaceļ jaunā kvalitātē. 
Projektā iesaistīto līdzšinējā radošā darba augļi tika veidoti kā viendienīši – ieguldot lielus, sponsoru sarūpētus līdzekļus, pulcējot pilnas skatītāju zāles, taču mētājoties pa dažādām skatuvēm bez konkrētas piesaistes vietas un stabilas nākotnes. Žēl ieguldītā darba un līdzekļu, ja dzīvotspējas potenciāls ir augsts – tā bilda režisore Zane Micāne-Zālīte. Viņa kopā ar N. Beļski vairākkārt sagādājusi svētkus arī tiem, kam šajā dzīvē veicies mazāk nekā citiem vienaudžiem – Latvijas bērnunamu iemītniekiem, kam Ziemassvētku laikā tika sarūpēta iespēja redzēt koncertuzvedumu Kongresu namā. Labdarība ietilpst arī jaunā teātra nodomos, taču dabiska ir vēlme atpelnīt ieguldītos līdzekļus, nelolojot ilūzijas par peļņu – lai producents, ieķīlājis dzīvokli izrādes radīšanai, šo mājokli nebūtu spiests zaudēt tāpēc, ka nespēj apmaksāt kredītu. Starp citu, pēc Z. Micānes-Zālītes teiktā, riskantā dzīvokļa ieķīlāšana radošo ieceru īstenošanas vārdā nav fantāzijas auglis sulīga piemēra paušanai – tā mūslaikos gadoties. 
Ir sācies darbs pie mārketinga stratēģijas, teātra tēla un atpazīstamības veidošanas, un šajā procesā tiek aicināti piedalīties arī potenciālie jaunā teātra apmeklētāji. Teātrim vajadzīgs logo, un tā izveidē teātra veidotāji cer uz bērnu un jauniešu palīdzību. Informācija par konkursu pieejama internetā – www.music.lv, www.eskola.lv. Rīgas Jauniešu un bērnu muzikālā teātra pirmā sezona varētu sākties šā gada oktobrī ar Nika Matvejeva Zemes dziesmām, turpmāk plānojot vismaz četras pirmizrādes gadā.

Citādā ziņā...

4. maija pasākumi
Līvija Dūmiņa,  NRA  04/28/05    
- LR Neatkarības deklarācijas pasludināšanas 15. gadadienai veltītie pasākumi Rīgā 2005. gada 4. maijā:
- No pulksten 12.30 līdz 18 Torņa ielā pie Pulvertorņa koncertprogramma Mums 15! – spilgtākās Latvijas novadu tradīcijas folklorā, dejā un mūzikā. Koncerta vadītāji Baiba Sipeniece un Valters Krauze.
- No pulksten 13 līdz 19 Torņa ielā pie Jēkaba Kazarmām un Jēkaba laukumā 8. Garākais degustāciju galds Latvijā .
- No pulksten 13 līdz 17 pie Brīvības pieminekļa un 11. novembra krastmalā Vēlēšanas – vēlēšanās – interaktīva akcija Vecrīgā, ar video materiāliem par atmodas laika notikumiem, iespēju video kabīnēs dalīties pārdomās un izteikt vēlējumu, nobalsot par savu vēlēšanos un kopīgi atcerēties laiku pirms 15 gadiem.
- No pulksten 15 līdz 17 Rātslaukumā Bardu koncerts Latvijai. Piedalās Helēna Kozlova, Imants Daksis, Kaspars Dimiters, Haralds Sīmanis, Ieva Akuratere. Koncertu vada Igors Siliņš. 
- No pulksten 18 līdz 20.45 11. novembra krastmalā Veltījums Latvijai. Pulksten 18 1990. gada 4. maija balsojums – dokumentāla filma; – pulksten 18.50 Spēlēju, dancoju – muzikāla atdzimšanas spēle pēc Raiņa lugas motīviem. Piedalās Ainars Mielavs, mūziķi no Time After Time, Artūrs Skrastiņš, Dita Kalniņa, Krišjānis Norvelis, Aleksandrs Avečkins, Viktorija Jansone, Valsts akadēmiskais koris Latvija, folkloras kopas Skandinieki dalībnieces, Latvijas Nacionālās operas ritma grupa, postfolkloras grupa Iļģi un Rūta Muktupāvela. 
- pulksten 19.25 Daugav"s abas malas – Daugavas krastu sadziedāšanās. 11. novembra krastmalā dziedās Ārlietu ministrijas jauktais koris, Ekonomikas augstskolas jauktais koris, Muklājs, Rīga, Salve, Skaņupe, Vivat, Fortius. AB dambī – Amadeus, Burtnieks, Gaismaspils, Konvents, Lattelekom koris, Medera, Namejs, Senrīga, Sonore. 
- Pulksten 19.30 Tik, cik būs uguņu uz katra kalna, tik mēs arī še dzīvosim – koru koncerts ar karaoke kopdziedāšanu. Solisti Ieva Akuratere, Ance Krauze, Rūta Muktupāvela, Julgī Stalte, Marts Kristians Kalniņš, Jānis Paukštello. 
- Pulksten 20 Doma baznīcā Kšištofa Penderecka skaņdarba Credo pirmatskaņojums. Diriģents Kšištofs Pendereckis (Polija). Solisti Ivonna Hossa, Izabella Kosinska, Jadviga Rappe, Adams Zduņikovskis, Rafa Siveks (Polija). Piedalās Liepājas simfoniskais orķestris, Valsts akadēmiskais koris Latvija, Jāzepa Mediņa mūzikas skolas zēnu koris, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas studentu simfoniskā orķestra un kora grupa. 
- Pulksten 21.15 Doma laukumā un uz ekrāniem 11. novembra krastmalā Trīs zvaigznes – Rīgas koru koncerts. 
- Pulksten 22.30 11. novembra krastmalā koncerts Roks PAR … 15 gadus pēc. Piedalās: MOFO, Fēlikss Ķiģelis ar grupu, Dzelzs vilks.

Šā gada pirmajā ceturksnī Latvijā bijis lielākais jaundzimušo skaits kopš 1995.gada 
LETA  04/29/05     Šā gada pirmajā ceturksnī Latvijā piedzimuši 5220 bērni, kas ir lielākais jaundzimušo skaits pēdējo gadu laikā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
Šogad visvairāk bērnu dzimuši martā - 1920, bet janvārī un februārī dzimušo skaits bija attiecīgi 1670 un 1630.
Kā liecina statistika, pēdējo desmit gadu laikā lielāks jaundzimušo skaits gada pirmajā ceturksnī bijis tikai 1995.gadā, kad pirmajos trīs mēnešos Latvijā piedzima 5683 bērni. Savukārt pārējos gados dzimstības līmenis bija zemāks, un vismazāk jaundzimušo pirmajā ceturksnī bija 1998.gadā - 4423 bērni.
Uzlabojoties dzimstības rādītājiem, samazinājies arī mirušo Latvijas iedzīvotāju skaits. Šā gada pirmajā ceturksnī miruši 8590 iedzīvotāji, kas ir zemākais rādītājs kopš 1995.gada, izņemot 2001.gada pirmo ceturksni, kad mira 8504 iedzīvotāji.
Šā gada pirmajā ceturksnī visvairāk iedzīvotāju - 3210 - mira martā.
Neskatoties uz uzlabojumiem dzimstības rādītājos, dabiskais pieaugums Latvijā saglabājies negatīvs - mirušo iedzīvotāju skaits par 3370 cilvēkiem pārsniedza dzimušo skaitu. Tomēr, salīdzinot ar pēdējiem desmit gadiem, negatīvais dabiskais pieaugums šogad ir mazāks.
Savukārt migrācijas saldo šā gada pirmajā ceturksnī bijis augstākais pēdējo četru gadu laikā. Šogad no Latvijas emigrējuši par 300 cilvēkiem vairāk nekā imigrējuši.
No citām valstīm Latvijā iebraukuši 354 cilvēki, bet Latviju atstājuši 654 cilvēki. 

Solītais 
sniegs izpalika un laiciņš 
atkal ir ļoti pavasarīgs – silts, saulains 
un mazliet vējains...  Pa dienu termometra 
stabiņš uzkāpj līdz +12oC, bet nedēļas nogalē 
gaiss sasilšot pat līdz +18oC!! Kokiem sāk pa-
rādīties mazmazītiņas lapiņas, bet daži košum-
krūmi jau ir krietni zaļā ietērpā. Dārzos pa-
visam drīz ziedēs tulpes un narcises. 
...un gaisā vēl vairāk smaržos 
pēc pavasara...

Anda Jansone, trešdien, 27. aprīlī