K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 393:  2005. g. 15. - 21. aprīlis

Eiropā un pasaulē...

Latvijai par savu naudu jāsargā Eiropas robeža Agris Blūmfelds, NRA  04/16/05     Par Eiropas Savienības (ES) ārējās robežas uzturēšanu jaunajām kandidātvalstīm būs jāmaksā no savas kabatas – tā šonedēļ likušas saprast ES lielvalstis. Latvijas robeža gar Krieviju un Baltkrieviju, kā arī jūras robeža plešas vairāku simtu kilometru garumā, bet Eiropas prasības robežpunktos būs jāievieš bez savienības finansiālas palīdzības.Par ES robežas sargāšanu ir jāmaksā valstīm ar bloka ārējo robežu, nevis visai ES, paziņoja Vācija, noraidot priekšlikumu, ka ES varētu segt šīs izmaksas. Savukārt Eiropas Komisija (EK) iepriekš ierosināja, lai 15 vecās turīgās ES valstis rietumos solidarizējas ar desmit nabadzīgākajām austrumu partnerēm un palīdz segt jaunās 4000 kilometrus garās austrumu robežas sargāšanas izmaksas. Taču Vācijas iekšlietu ministrs Oto Šilijs, kura valsts ir lielākais naudas maksātājs ES budžetā, šos plānus noraidīja. 
"Mēs esam ļoti, ļoti kritiski," pirms ES tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmes Luksemburgā žurnālistiem pavēstīja O. Šilijs. "Ir jāpaliek tā, ka par nacionāliem uzdevumiem ir jāmaksā nacionāli." Viņš gan aizmirsa piebilst, ka nacionālām būvēm tiek piemērotas Eiropas prasības un šo robežu kvalitatīva sardze ir visas Eiropas interesēs. 
Šobrīd šķiet, ka ne tik turīgās Austrumeiropas valstis vienas pašas būs atbildīgas par robežu apsardzi austrumos. Polijai vien ir 1200 kilometru gara robeža ar Krieviju, Baltkrieviju un Ukrainu, un tieši tāpēc ES robežkontroles aģentūra atradīsies Polijā. Drošības eksperti ir brīdinājuši, ka ES ir jāpastiprina austrumu robežas apsardze, lai blokā neielaistu ieročus, narkotikas un imigrantus no bijušajām padomju republikām un Āzijas. Robežsardzes preses centra vadītāja Solveiga Jablonska Neatkarīgajai stāsta, ka Latvijai ir samērā liela tā sauktā ārējā robeža, jo pie tās tiek pieskaitīta arī jūra. S. Jablonska informē, ka jūras robeža ir 498 kilometrus gara, 276 kilometrus gara ir Latvijas un Krievijas robeža, savukārt ar Baltkrieviju Latvija dala 161 robežas kilometru. 
Iekšlietu ministrijas preses centra vadītāja Laura Karnīte uzskata, ka jautājums, vai ES piešķirs Latvijai un citām jaunajām dalībvalstīm līdzekļus savienības ārējo robežu sakārtošanai, vēl nav galīgi izlemts, un, viņasprāt, daudzas arī tā sauktās vecās dalībvalstis aizstāv jauno biedru intereses. 
Robežsardzes spēku komandieris Gunārs Dāboliņš stāsta, ka šobrīd uz Eiropas naudu īpašas cerības netiek liktas. "Mums ir vienalga, vai tā ir Eiropas Savienības ārējā robeža vai iekšējā, Latvijas valstij visas robežas ir ārējās un par visām vienlīdz arī tiek gādāts," saka robežsardzes ģenerālis. Robežsardzes budžets šogad ir 19 miljoni latu. G. Dāboliņš atzīst, ka lielākā daļa naudas aiziet tieši jūras robežas un austrumu robežas uzturēšanai. Lietuvas un Igaunijas robežapsardze tik lielus līdzekļus neprasot. "Eiropas Savienība uzreiz pēc iestāšanās Latvijai piešķīra aptuveni 60 miljonus eiro, lai varētu sakārtot ārējo robežu un citas ar robežsardzi saistītas struktūras, taču tā bija vienreizēja iemaksa," saka G. Dāboliņš. Viņš piebilst, ka robežu uzturēšanas izmaksas nākotnē tikai pieaugs. 
Slepenais Latvijas – Krievijas robežlīgumsGatis Suhoveckis, LNT  04/18/05     Tuvākajā laikā beidzot kļūs zināms, kad Latvija un Krievija pieliks punktu gadiem ilgi neatrisinātajai problēmai – līgumam par abu valstu robežu. Kremlis solījis tuvākajās dienās atbildēt – kad un kur abas valstis varētu robežlīgumu parakstīt. Izteikti minējumi, ka tas varētu notikt Maskavā Uzvaras dienas svinību laikā. Bet satraukumu par gaidāmo notikumu paudusi apvienība „Tēvzemei un brīvībai/LNNK”. Deputāti baidās zaudēt cīņu par Abreni un ir neapmierināti ar Latvijai svarīgā robežlīguma slepenību. Viņu jautājumu krustugunīs šodien nonāca ārlietu ministrs Artis Pabriks.Ierodoties Saeimā ārlietu ministram kabatā ir tēvzemieša Guntara Krasta atklātā vēstule, kurā tiek kritizēta ministra darbība. Vēstule jau liecina, ka saruna ar deputātiem nebūs viegla. Līdz ar sasveicināšanos beidzas arī pieklājības frāzes un minūtēm ritot gaisotne kļūst arvien saspringtāka. 
Dzintars Rasnačs, Saeimas deputāts, TB/LNNK: „Vismaz skaidru nostāju, ka mēs esam gatavi šo leģimitātes ideju saglabāt, jums vajadzētu šobrīd uzturēt.” Artis Pabriks, ārlietu ministrs: „Jūs to nesadzirdējāt?” 
Dzintars Rasnačs: „Un aizstāvēt. Nevis šobrīd pārmest.” 
Artis Pabriks: „Jūs to nesadzirdējāt?” 
Dzintars Rasnačs: „Es jūs nepārtraucu.” 
Artis Pabriks: „Es atvainojos! Premjers iesniedza savu lūgumu padarīt viņu par slepenu, premjers ne jau ārlietu ministrs.” 
Pēteris Tabūns, Saeimas deputāts, TB/LNNK: „Jūs taču gatavojat jaunu līgumu, ja līgums būtu jau parakstīts, tad jūs šodien negatavotu jaunu līgumu.” 
Artis Pabriks: „Mēs negatavojam nekādu līgumu. Jūs kļūdāties.” 
Pēteris Tabūns: „Es kā deputāts neko nezinu ne par šādām sarunām, ne par šādām līguma detaļām. Man ļoti būtiskām detaļām. Bet man taču ir tiesības to zināt.” 
Report.: Artis Pabriks norāda – par konfidenciālu abu valstu robežlīgumu pasludināja paši „tēvzemieši” 1997. gadā, kad valdību vadīja Guntars Krasts, bet tuvākajā nākotnē slepenības statusu noņems. 
Tēvzemiešu uzmanības lokā ir arī Abrene. Šie deputāti vēlas, lai līdz ar robežlīguma noslēgšanu nezustu cerības uz Abreni. 
Artis Pabriks, ārlietu ministrs, TP: „Ja jūs domājat, ka mana politika ir kaut kāda izdabāšana Krievijai vai pasīva, tad es vienkārši uzskatu, ka tā ir maldināšana vai kaut kas cits, jo redziet, lai noslēgtu līgumu un veidotu starptautiskās attiecības nepietiek tikai ar kliegšanu, šeit ir jāmāk nosēsties arī ar ienaidnieku pie sarunu galda.” 
Māris Grīnblats, TB/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs: „Jautājums, kā Latvija ieliks kāju durvīs, ka šis jautājums nav uz mūžīgiem laikiem aizvērts, bet Latvija gaida taisnīgu risinājumu. Un Latvija var sagaidīt taisnīgu risinājumu tai brīdī, kad arī Krievija būs gatavāka runāt par šīm lietām.” 
Report.: Esošajā Latvijas un Krievijas robežlīgumā ir noteikta faktiskā Latvijas robeža, kāda tā ir tagad. „LNT ziņām” no drošiem avotiem ir zināms, ka robežlīguma parakstīšana vēl nenozīmē, ka Latvija ir zaudējusi cerības atgūt Abreni. Par to ir iespējams vienoties arī pēc robežlīguma noslēgšanas. 
TB/LNNK piedāvā demarkācijas līnijas saglabāšanu pie AbrenesLETA  04/18/05     Lai Latvija pēc Krievijas un Latvijas robežlīguma parakstīšanas varētu pretendēt uz teritorijām pie Abrenes, apvienība "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK) ir sagatavojusi grozījumus "Latvijas Republikas valsts robežas likumā", kas paredz saglabāt demarkācijas līniju Latvijas un Krievijas robežai pie Abrenes. 
Tēvzemieši aicina papildināt likumu ar pantu, kas nosaka, ka vietās, kur valsts robeža neatbilst līdz 1940.gada 16.jūnijam noslēgtajiem starpvalstu līgumiem, tā atzīstama par pagaidu demarkācijas līniju, uz kuru attiecināmas visas normas, kas ir spēkā attiecībā uz valsts robežu. 
TB/LNNK Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Māris Grīnblats prognozēja, ka topošajā robežlīgumā varētu būt atšķirības no tā, ko paredz 1920.gadā parakstītais Latvijas un Krievijas miera līgums. Tāpēc "tēvzemieši" ir sagatavojuši likumprojektu, kas ļautu saglabāt demarkācijas līniju tai robežas daļai, kura atšķiras no tās robežas, kura ir noteikta ar 1920.gada miera līgumu. 
Demarkācijas līnija attiektos uz to robežas daļu, kas atrodas starp Balvu rajonu un bijušo Abrenes apriņķi, ko Krievija Latvijai atšķēla 1944. un 1946.gadā. Spēkā esošā likuma redakcija paredz, ka demarkācijas līnija ir saglabājama līdz jauna līguma noslēgšanai un šis brīdis tuvojās, skaidroja Grīnblats. 
Ja mainītos starptautiskā sistēma un Krievija kļūtu runīgāka, šie likuma grozījumi atstātu Latvijai iespēju arī pēc gadiem pretendēt uz šo teritoriju, piebilda politiķis. 
Robežlīgums pašu interesēs
Diena  04/18/05     Lai arī pēc vairāk nekā septiņu gadu vilcināšanās Krievija beidzot ir gatava parakstīt robežlīgumu ar Latviju, vēsturiskā brīža tuvums raisa aizvien vairāk jautājumu par šā dokumenta tiesisko ietekmi uz abu valstu attiecībām. Kaut gan Latvijas politiķi uzsver, ka šis ir tikai tehnisks līgums par Latvijas robežu un nav politisks dokuments, pēdējā nedēļā tas uzjundījis arī iekšpolitiskas diskusijas.
Viens no galvenajiem strīda raisītājiem ir atturēšanās robežlīgumā pieminēt 1920.gada miera līgumu, kas, pēc ekspertu domām, ir viens no Latvijas tiesiskuma pamatiem. Tajā Krievija ne vien savulaik atzinusi Latvijas valsti, bet arī nosprausta abu valstu robeža, Abrenei paliekot Latvijas pusē.
Šie jautājumi, kā liecina preses publikācijas 1996.—1997.gadā, kad notika vairāki Latvijas un Krievijas delegāciju sarunu raundi, arī traucēja pabeigt robežlīguma sagatavošanu. Toreizējais ārlietu ministrs Valdis Birkavs (LC) atminas, ka valdībā ilgi diskutēts, ko darīt, jo Krievija dokumentā negribēja atsauci uz miera līgumu. Galu galā nolemts atteikties no Abrenes un šā līguma pieminēšanas, demonstrējot Latvijas labo gribu virzīties uz priekšu. V.Birkavs atgādina, ka situācija tolaik bija atšķirīga — Latvija nebija ES un NATO valsts, un tika saņemti brīdinājumi, ka robežlīguma neesamība var kļūt par šķērsli dalībai šajās organizācijās. Tādēļ panākts tehnisks līgums, kurā fiksēta robeža.
Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga uzsver, ka robežlīgums tā pašreizējā variantā atbilst Latvijas interesēm, vēsta LETA. Latvija gadiem sacījusi starptautiskajai sabiedrībai, ka ir gatava ar Krieviju parakstīt robežlīgumu, atsakoties no Abrenes, un tai nav teritoriālu pretenziju ne pret vienu valsti, viņa atgādina.
Gūt plašāku ieskatu līguma izstrādē nevar, jo konfidenciāls ir ne vien pats dokuments, bet arī sarunu protokoli un mandāti, kuros valdība pilnvaroja savu delegāciju turpināt sarunas ar Krieviju. Lundas universitātes un Rīgas Juridiskās augstskolas profesore Ineta Ziemele pauž neizpratni, kādēļ šim līgumam noteikta konfidencialitāte. Tam piekrīt arī Ārlietu ministrija, kas sākusi darbu, lai līgumu atslepenotu. Šonedēļ prasību atslepenot dokumentu izteica TB/LNNK, kas arī aicina nepiemirst par robežlīgumā nepieminēto 1920.gada līgumu.
I.Ziemele uzsver — ja robežlīgumā nav atsauces uz būtisko atskaites punktu, kas Latvijai ir 1920.gada miera līgums, Krievija to var izmantot kā papildu argumentu apgalvojumos, ka 85 gadus vecais dokuments zaudējis spēku. "Ja Latvijas puse juridiski nenodrošinās pret šādu līguma interpretāciju un līguma mērķa izpratni, mēs piekrītam Krievijas puses izpratnei, ka miera līgums nav spēkā," viņa brīdina. Slēdzot jebkuru starptautisku līgumu, ir svarīgi, lai abas puses vienādi saprot, par ko tas ir. I.Ziemele atgādina 1975.gada Helsinku nobeiguma aktu — politisku dokumentu, kurā ierakstīto robežu neaizskaramības principu Krievija uzskata par visām pusēm saistošu. Šajā aktā rietumvalstis piekrita PSRS rietumu robežām, gan pēc tam liekot pretim vienpusējus paziņojumus. Tajos tika uzsvērts, ka šīs valstis neatsakās no Baltijas aneksijas neatzīšanas. Tāpēc, kad valsts paraksta jebkuru dokumentu, ir nopietni jādomā katra vārda nozīme un iespējamās sekas, uzsver profesore.

Prezidente dodas uz Turciju
Latvijas Avīze  04/18/05     Šodien (pirmdien) Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga dodas valsts vizītē uz Turciju un tur uzturēsies līdz 21. aprīlim. Viens no vizītes galvenajiem mērķiem ir sniegt atbalstu Turcijas integrācijai Eiropas Savienības telpā. Tiekoties ar Turcijas prezidentu Ahmetu Nedžbetu Sezeru, premjerministru Redžepu Tajipu Erdoganu, prezidente pārrunās Turcijas valsts virzību uz ES, kā arī to, kāds ir Turcijas amatpersonu skatījums uz iespējamo Latvijas palīdzību šajā procesā. Veicot ANO īpašā sūtņa pienākumus, prezidente ar Turcijas amatpersonām pārrunās gaidāmo ANO Ģenerālās asamblejas sesiju.
Lielu interesi par vizīti uz Turciju izrādījuši Latvijas uzņēmēji: ceļu uz Turciju mēros 50 pārstāvji no 30 uzņēmumiem. Abu valstu uzņēmēji tiksies biznesa forumos Ankarā un Stambulā, ko rīko Turcijas Tirdzniecības kameru savienība. Latvijas delegācijas sastāvā būs arī trīs ministri: satiksmes ministrs Ainars Šlesers, finanšu ministrs Oskars Spurdziņš un kultūras ministre Helēna Demakova. Iecerēts, ka vizītes laikā tiks parakstīts starpvalstu līgums par sadarbību izglītībā, zinātnē, kultūrā un sportā, kā arī tiks atklāta Latvijas vēstniecība Turcijā. Jāpiebilst, drīzumā iecerēts atklāt arī Latvijas
goda konsulātu Antalijā.
Par Latvijas prezidenti ir visai liela Turcijas žurnālistu interese, un prezidente sniegs vairākas intervijas vietējiem medijiem. Citstarp prezidentei paredzēta arī lekcija prestižajā Bosfora universitātē, kā arī visai plaša kultūras programma. 

Sociālisti EP virza Latvijai neizdevīgas pakalpojumu tirgus liberalizācijas idejas 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  04/19/05     Latvijas un citu jauno ES valstu uzņēmumu cerības ar lētākiem pakalpojumiem vieglāk ielauzties citos tirgos un justies pasargātākiem no arodbiedrību pārmērīgām prasībām vēl vairāk samazināsies, ja Eiropas Parlaments (EP) sekos tā sociālistu daļā tapušajām idejām.
Vācijas sociālistu deputāte Evelīna Gerbharte, kura gatavo EP ziņojumu par strīdīgo pakalpojumu direktīvu, pirmdien paziņoja, ka piedāvās atteikties no galvenās idejas — izcelsmes valsts principa. Tas paredz, ka pakalpojumu sniedzēji, piemēram, celtniecības firmas, arhitekti, konsultanti, nekustamā īpašuma tirgotāji, citā dalībvalstī var darboties pēc Latvijas likumiem, gan ievērojot attiecīgās valsts darba un sociālās aizsardzības prasības. 
Taču virknei veco valstu likās, ka tas rada sociālā dempinga draugus, ko austrumeiropieši sauc par bailēm no konkurences. Latviešiem spilgtākais piemērs šajā ziņā ir firmas Laval un partneri izstumšana no Zviedrijas tirgus pēc arodbiedrību boikota.
E.Gerbharte, kuras ziņojums būs EP debašu pamatā, iesaka gan atteikties no šīs idejas, nosakot, ka pakalpojumi sniedzami pēc to adresāta valsts likumiem un "minimālajiem standartiem", gan iesaka brīvu pakalpojumu tirdzniecību neattiecināt ne vien uz lietām, ko finansē valsts vai pašvaldība — kā skolas vai veselības aprūpe, bet arī audiovizuālajiem pakalpojumiem, pensiju fondiem, loterijām, elektroniskajām komunikācijām un transportu. Turklāt valstīm būtu iespēja apstrīdēt sev nevēlamu pakalpojumu sniedzēju parādīšanos, kas varētu padarīt viņu nelaišanu tirgū vēl vieglāku.
"Vācu uzkopšanas firmas man stāstīja, ka Eiropas Komisijas priekšlikums ļautu vācu firmai nolūkot valsti ar zemākajām algām un nodokļiem, nobāzēties tur un tad sniegt pakalpojumus Vācijā. Tas padarītu nekonkurētspējīgas gan Vācijas firmas, gan sacenstos ar otras valsts firmām, un tas nav godīgi," teica deputāte, apgalvojot, ka priekšlikumi nav vērsti pret "jauno Eiropu", jo tikai prasot visiem ievērot noteiktus standartus. 
Latvijas EP deputāts Guntars Krasts (TB/LNNK) Dienai sacīja, ka līdz ar izcelsmes valsts principa likvidēšanu likumam zūd jēga, jo saglabāsies pašreizējā situācija, kurā mazie un vidējie uzņēmumi izmaksu un birokrātijas dēļ citās valstīs darboties nespēs, lai gan tieši tas — un papildu darba vietu radīšana — bija direktīvas mērķis. "Tā pati reģistrācija, filiāles, sarežģītas un dārgas sertifikācijas procedūras — paliek tā pati sasaistītība," teica G.Krasts. Taču viņš piebilda, ka arī Latvijas valdība, formāli atbalstot direktīvu, pati vēlas izdarīt tik daudz izņēmumu, kas tās nostāju padara līdzīgu Francijai vai citiem ierobežojumu piekritējiem. 
EP prognozē, ka likums pēc garās pieņemšanas procedūras, kas ar debati komitejā otrdien tikai formāli lēnām sāksies, var stāties spēkā tikai 2010.gadā. Pret sociālistu idejām, ko atbalsta arī zaļie, iestājas citas lielās parlamenta partijas, un iznākums būs atkarīgs gan no valstu spējas vienoties, gan spēku samēra EP.

Barrozo neatzīst interešu konfliktu 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  04/20/05     Eiropas Komisijas prezidentam pārmet, ka viņš pieņēmis miljardiera uzaicinājumu uz piecu dienu kruīzu ar jahtu
Eiropas Komisija (EK) arī otrdien turpināja apgalvot, ka tās prezidenta Žozē Manuela Barrozo rīcībā, kopā ar sievu pieņemot ielūgumu pērn augustā pavadīt piecas dienas uz grieķu izcelsmes miljardiera Spiro Latsa jahtas, nav bijis nekā nosodāma, jo abi esot draugi vairāk nekā 20 gadu — kopš studiju laikiem — un koncerns Latsis group nav saņēmis par ES naudu finansētus pasūtījumus. 
Rēķinoties ar gaidāmo skandālu, visi 25 komisāri pagājušajā nedēļā vienojušies to uzdot par privātās dzīves daļu, gar ko citiem nav daļas. "Tā kā tas neattiecas uz viņu oficiālajiem pienākumiem, viesmīlības pieņemšana ir normāls privātās dzīves fakts, tādēļ ir pakārtots tās aizsardzības principiem gan attiecībā uz komisāriem, gan viņu namatēviem," teikts EK paziņojumā. Katram komisāram esot pašam jāvērtē, vai viesmīlībā nav saskatāms interešu konflikts.
Ārējās kontroles trūkums un EK atteikšanās izveidot reģistru, kurā publiski būtu pieejamas ziņas par komisāru dāvanām, ieskaitot atpūtas braucienus, tiek uzskatīts par galveno problēmu, ko izgaismojusi situācija ar Ž.Barrozo kruīzu. Vēl nenopietnākus EK apgalvojumus par pietiekamu kontroli ar ētikas kodeksa un īpašumu deklarāciju palīdzību padarījis fakts, ka Komisijas oficiālā pārstāve Fransuāza Lebēla izrādījās nezinām, cik dārgas dāvanas komisārs drīkst pieņemt — skandāla pirmajā dienā viņa minēja 300 eiro, bet otrdien atzina, ka robeža ir 150. 
Ziņas par Ž.Barrozo braucienu, visticamāk, nebūtu parādījušās, ja britu eiroskeptiskais parlamentārietis Naidžels Farāžs nebūtu pieprasījis sarakstu ar komisāru pieņemtajiem bezmaksas braucieniem. Tā Ž.Barrozo pagājušajā nedēļā komisāru sanāksmē uzdevis jautājumu, kā vajadzētu reaģēt, un atklājis, ka bijis S.Latsa viesis uz jahtas, uz kuras savulaik izklaidēti ASV prezidents Džordžs Bušs un britu princis Čārlzs.
S.Latsis ir galvenā figūra ģimenes kontrolētajā uzņēmumu koncernā, kam pieder virkne banku, naftas ieguves un pārstrādes uzņēmumu un kas ir vadošais spēlētājs Grieķijas kuģošanas sektorā. F.Lebēla skaidroja, ka viņš kopā ar Ž.Barrozo studējis Šveicē un uz jahtas bijis arī viņu profesors. 
Taču N.Farāžs EK pieeju raksturoja kā nepieņemamu. "Viņš ir pieņēmis Latsa viesmīlību, un pēdējos mēnešos caur EP ir gājis kaudzēm likumdošanas, kas attiecas uz ostām un kuģošanu. Ja jau viss ir tik nevainīgi, kāpēc viņam vajadzēja mēnešus, lai man atbildētu?" Komisāru algas, neskaitot dažādas piemaksas, ir no 12 līdz 20 tūkstošiem eiro mēnesī.
Pagātnē aizdomu ēna par iespējamām nelikumībām vai korupciju pār EK klājusies vairākkārt. Skaļākais skandāls bija 1999.gadā, kad, atklājoties faktiem par nelikumīgiem finansiāliem darījumiem vairākās Eiropas Komisijas apakšstruktūrās, pirmo reizi ES vēsturē no amata atkāpās tās prezidents Žaks Santērs un pārējie komisāri. Toreiz tika atzīmēta komisāru vaina nepietiekamā finanšu kontrolē un protekcionismā. Visvairāk pārmetumu saņēma toreizējā izglītības komisāre Edīte Kresona. Pēc tam tika pieņemts ētikas kodekss un ētikas jautājumi EK tika izvirzīti par prioritāti.
Spiro Latsis
- 58 gadus vecs
- Grieķijas pilsonis, dzīvo Ženēvā un Londonā
- Precējies, divi bērni
- Par miljardieri kļuva 1999.gadā, pārņemot finanšu impēriju no tēva Džona Spiridona Latsa
- Ieguvis zinātņu doktora grādu Londonas Ekonomikas skolā, tiek uzskatīts par spējīgu ekonomikas teorētiķi
- Ģimenes lielākais īpašums ir EFG banka, darbojas arī kuģu, ekskluzīvu aviopārvadājumu, nekustamo īpašumu un naftas biznesā
- 2005.gadā žurnāls Forbes atzina viņu par 54.bagātāko uz planētas
- Īpašumā 7,5 miljardi ASV dolāru
- Tēvs nopelnīja pirmos miljonus ar kuģu pārvadājumiem, vēlāk izmantoja draudzīgās attiecības ar Saūda Arābijas karalisko ģimeni un iesaistījās naftas pārstrādē
- Tagad lielāko peļņu ienes banku sektors, kur ģimenes ietekme tiek regulāri papildināta, iepērkot akcijas dažādu valstu bankās
- Joprojām kontrolē nelielu tankkuģu floti
***
Kā vērtējat šādu EK un Barrozo rīcību? 
Roberts Putnis, Sabiedrības par atklātību Delna valdes priekšsēdētājs:
Nožēlojami, ka tā sanācis un ka bijis lēmums par slepenību. EK jādara viss, lai iekšienē sakārtotu šādus jautājumus un nodrošinātu caurskatāmību. Tā ir sistēmiska problēma, jo ik pa laikam ar EK saistās korupcijas skandāli, un tas lielā mērā saistīts ar EK minimālo atbildību un nelielo Eiropas Parlamenta (EP) kontroli. Tādēļ svarīgi pieņemt konstitucionālo līgumu, kas iekļauj pamatīgākus parlamentārās kontroles mehānismus. Šī, protams, ir izgāšanās un grauj Eiropas Savienības (ES) reputāciju, un tas notiek laikā, kad ES pilsoņi jau tā pret ES institūcijām izturas ar lielu skepsi. Latvijā gan šāda veida pārkāpums, kas ES tiek skaļi apspriests, tiktu uzskatīts par maznozīmīgu. 

Andris Gobiņš, Eiropas kustības Latvijā prezidents:
Šis gadījums nenāk par labu Eiropas Komisijai (EK), kuras apstiprināšana jau īpaši laimīgi nesākās. Es saprotu Barrozo argumentāciju, jo situācija ir salīdzinoši sarežģīta — tas noticis, pirms viņš kļuva par EK prezidentu, un viņu aicināja tuvs draugs. Bet man noteikti gribētos piemetināt, ka visiem politiķiem, īpaši jau pieredzējušākajiem, ir skaidrs, ka ceļojumi un apmaksātas brīvdienas ir ļoti jutīga tematika, ko nelabvēļi var izmantot viņiem par sliktu. Mūsu komisārs uz notikušo reaģē priekšzīmīgi, akcentējot, ka pats samaksā pat savas darba vakariņas. No tā varētu mācīties visa EK un arī mūsu pašu politiķi. Tas, ko Latvija varētu mācīties no notikušā, — noteikti diskutēt par šīm lietām, tās atklāt un darīt visu, lai nekas tāds vairāk negadītos.

Vita Matīss, politoloģe:
Skaidrs ir tas — ja jūs tiecaties pasniegt morāles stundas citiem, jums pašam labāk būt svētākam par pašu pāvestu. Ņemot vērā kutelīgo situāciju ar referendumiem, iepriekšējos EK skandālus, ES pamācošo nostāju pret jaunajām dalībvalstīm, Barrozo kungam bija pienākums nepieļaut nevienu incidentu, kas pat šķietami varētu tikt uztverts kā aizdomīgs. Tīri formāli gadījums izskatās nevainīgs. Spiro Latsis un viņa ģimene ir Latsa fonda dibinātāji, un Latsa fonds Ženēvā ieņem nozīmīgu vietu, katru gadu tur pasniedzot balvu kādam ievērojamam eiropietim. 2003.gadā, kad Barrozo vēl bija tikai Portugāles premjerministrs, viņš Latsa balvas pasniegšanas ceremonijā bija galvenais runātājs. Otrs kruīza viesis Dusans Sidjanskis ir ilggadējs Ženēvas universitātes profesors. Tā kā, no vienas puses, veci draugi parunājas par Eiropas nākotni uz jahtas saulainā klāja, no otras puses, Latsa ģimenei ir liela ietekme vairākās ievērojamās Eiropas bankās. Šo neredzamo daļu mēs nekad neatšifrēsim. 
***
Avīžu citāti

Vācija
"Nav nekādu kontaktu starp Latsa grupu un Komisiju," pirmdien presei uzstāja Barrozo prese pārstāve Lebēla. To varētu apšaubīt. Ir zināms, ka Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, kas finansē ES projektus Balkānos, sadarbojas ar Latsa banku EFG. Arī nekustamo īpašumu un infrastruktūras kredīti Rumānijā plūst caur Banc Post, kuras lielākā daļa pieder Latsa EFG bankai. Līdzīgi ERAB projekti ir Bulgārijā ar vietējo Postbank.

Austrija
Par to, ka Barrozo šī uzaicinājuma sensacionalitāti labi apzinājies, liecina fakts, ka pagājušajā nedēļā viņš pats Komisijas sēdē pastāstīja par to.
Lielbritānija
Vācijas laikrakstā Die Welt publicētie atklājumi vērš uzmanību uz to, ka nav nekādu oficiālo reģistru, kas uzrādītu komisāru ieņēmumus no kāda viesmīlības. Šis gadījums atkal izgaismo bezdibeni starp caurskatāmības standartiem Eiropas institūcijās un daudzās ES dalībvalstīs.

Skotija
Jaunākā ES drāma notika nedēļu pēc tam, kad parlamentārieši nobalsoja par papildatlīdzību paturēšanu noslēpumā. Dažas no tām nedēļas nogalē parādījās Vācijas masu medijos. Masāžas, nogurušo augumu noklāšana ar sakarsētiem vulkāniskajiem akmeņiem, elektroterapija un dubļu vannas politiķiem Briselē nāca par velti vai izdevīgu cenu.

Prezidente atbalsta Turcijas uzņemšanu Eiropas Savienībā 
BNS, LETA   04/21/05     Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga, kas šonedēļ valstsvizītē apmeklē Turciju, tikšanās laikā ar šīs valsts prezidentu pauda atbalstu Turcijas uzņemšanai Eiropas Savienībā (ES). Turcijai kā ilggadējai NATO loceklei ir liela loma Eiropas drošības un stabilitātes jomā, un Latvija apsveic Turciju ar progresu, ko tā panākusi ceļā uz ES, pēc tikšanās ar Ahmetu Nedždetu Sezeru sacīja V.Vīķe–Freiberga. "Mēs atbalstām Turcijas centienus iekļauties Eiropas Savienībā un uzskatām, ka no tā nāk labums visai Eiropai. Mēs uzskatām, ka Turcijai jātiek cauri visiem jautājumiem, ieskaitot Kopenhāgenas kritērijus," viņa atzina.
V.Vīķe–Freiberga atzina, ka Turcijai ir bagāts kultūras mantojums, kas varētu kļūt par Eiropas kopējo bagātību, Turcija ir unikāla, jo šī valsts ir veidota kā moderna un sekulāra, ievērojot cilvēktiesības. Prezidente uzskata, ka nākotnē Eiropai būs ļoti svarīgi pierādīt, ka tā spēj respektēt dažādas valstis un to dažādās kultūras.
V.Vīķe–Freiberga norādīja, ka Latvijas delegācija sarunas laikā saņēmusi apliecinājumus par gatavību visu veidu sadarbībai, arī ekonomiskajai. Valstsvizītes laikā Ankarā tika atklāta Latvijas vēstniecība, abu valstu kultūras ministri parakstīja starpvaldību vienošanos par sadarbību izglītībā, zinātnē, kultūrā un sportā. Rudenī vēstniecību Rīgā gatavojas atvērt Turcija.

Krievija nosoda atšķirīgus traktējumus par PSRS lomu Otrajā pasaules karā 
Pāvels Širovs Maskavā,  Diena  04/21/05       Krievijas Valsts dome trešdien pieņemtā paziņojumā nosodījusi atsevišķu valstu centienus "mazināt PSRS ieguldījumu uzvarā Otrajā pasaules karā" un kritizējusi "iecietīgo" attieksmi pret Vācijas pusē karojošajiem. Interfax citē Valsts domes priekšsēdētāja Borisa Grizlova teikto, ka Krievijas parlamenta nostāja pret Otrā pasaules kara rezultātu pārskatīšanu galvenokārt adresēta Baltijas valstīm.
Krievijas parlamenta apakšpalātā vienbalsīgi pēc Valsts domes veterānu lietu komisijas priekšlikuma pieņemtajā paziņojumā izteikts "īpašs sašutums par dažās valstīs realizēto politiku iecietīgi izturēties pret fašisma atbalstītājiem." Interfax citētajā paziņojumā teikts, ka "pa zemi, ko slaka padomju karavīru asinis, ar atsevišķu valstu valdības ziņu maršē tā saucamiem SS karaspēka veterāni, viņiem tiek celti pieminekļi, ap viņiem tiek radīts neatkarības cīnītāju oreols… Tieksme pārrakstīt vēsturi aizvaino cīņā pret fašismu bojāgājušo antihitleriskās koalīcijas pārstāvju un miljoniem cilvēknīdēju ideoloģijas upuru svēto piemiņu. Tāda pozīcija ir amorāla, ciniska un civilizētajām valstīm nepieņemama," teikts paziņojumā.
Apspriežot paziņojuma tekstu, deputāti pauda sašutumu par citās valstīs demonstrētajām filmām un TV programmām, kurās tiek stāstīts par rietumnieku karaspēka izcelšanos Normandijas krastā, cīņām rietumu frontē, taču tiekot noklusēta PSRS loma, kas īstenībā esot bijusi vadošā sabiedroto uzvaras kaldināšanā. Komunisti ierosināja paziņojumā iekļaut arī rindkopu, kurā aizrādīts Krievijas televīzijām par "ņirgāšanos par padomju bruņotajiem spēkiem, cīņu pret padomju simboliem, PSRS kompartijas izcilās lomas mazināšanu". Tomēr prokremliskās frakcijas Vienotā Krievija deputāti, kuriem ir vairākums domē, šo priekšlikumu neatbalstīja. Šādiem Valsts domes paziņojumiem Krievijā nav likuma spēka, un to izpilde nav obligāta. Šis paziņojums daļēji varētu būt adresēts arī Polijai un Somijai, kuru līderi pauduši savu, no PSRS un Krievijas ideoloģijas atkarīgu vērtējumu par PSRS lomu Otrajā pasaules karā.

Valdībā un partijās...

KNAB priekšnieks arī lasa lekcijas sešās augstskolās 
Irina Jesina,  Diena  04/15/05    Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieks Aleksejs Loskutovs augsto amatu 2004.gadā savienoja ar pasniegšanu sešās Latvijas augstskolās, par to saņemot 13 107 latus, liecina ceturtdien Valsts ieņēmumu dienesta (VID) datu bāzē internetā publicētā viņa ienākumu deklarācija. Kā algu KNAB viņš saņēmis 18 183 latus.
Būdams KNAB korupcijas analīzes un pretdarbības metodikas izstrādes nodaļas vadītājs, 2004.gadā A.Loskutovs kā asociētais profesors pasniedzis krimināltiesības un kriminoloģiju Latvijas Policijas akadēmijā, Daugavpils universitātē, Latvijas Universitātē, RIMPAK Livonija, biznesa augstskolā Turība un Baltijas Krievu institūtā (BKI). No 2004.gada maija beigām, kad Saeima viņu apstiprināja par KNAB priekšnieku, A.Loskutova slodze augstskolās esot samazinājusies, un lielākās atlīdzības viņš saņēmis par studentu bakalaura un maģistra darbu vadīšanu un recenzēšanu Turībā (Ls 4320) un BKI (Ls 6012), stāstīja KNAB preses sekretārs Andris Vitenburgs. Daugavpils universitātē A.Loskutovs tagad pasniedzot tikai "dažreiz sestdienās", atsevišķas lekcijas lasot Policijas akadēmijā, BKI un Turībā, taču akadēmiskais darbs netraucējot pildīt pienākumus pretkorupcijas birojā, stāstīja preses sekretārs.
Likums par interešu konflikta novēršanu atļauj KNAB vadītājam nodarboties ar pedagoģisko un zinātnisko darbību, un augstskolās nopelnītais veido ap 40% no A.Loskutova ienākumiem. 
A.Loskutova deklarācijā kā viņam piederošs īpašums minēts dzīvoklis Rīgā, K.Valdemāra ielā, kā arī bezskaidras naudas uzkrājums 2338 latu apjomā.

Saeima nobalso par naudas palielinājumu zinātnei 
Ilze Grīnuma,  Diena  04/15/05     Zinātnieki dabūjuši maksimālo no tā, kas figurēja sarunās ar politiķiem, pacilāti ceturtdienas parlamenta balsojumu par jauno Zinātniskās darbības likumu vērtēja Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents Juris Ekmanis. Tas paredz stabilu ikgadēju zinātnes budžeta pieaugumu. Līdz šim no valsts līdzekļiem zinātne saņēma 0,18% iekšzemes kopprodukta (IK), taču turpmāk nauda katru gadu tiks palielināta vēl par 0,15% no IK, kas varētu būt ap seši septiņi miljoni latu.
"Pirmo reizi zinātnieki uzņēma ar aplausiem politiķu veikumu," par likumu priecājās J.Ekmanis. Zinātnieki jau izstrādājuši projektu, kā papildus naudu izlietot. Ar to tiks segts tā dēvētais bāzes finansējums zinātniskajām institūcijām — siltums, apgaismojums u.tml. Lielākā daļa būs novirzīta nacionālas nozīmes projektiem valsts prioritārajos virzienos. Papildu finansējums pilnā apjomā valstij jāgarantē no 2006.gada. Šogad valsts budžetā zinātnei bez gadskārtējā budžeta tika rezervēti 2,5 miljoni latu, kurus līdz šim nevarēja sākt izmantot trūkstošā likuma dēļ.
Zinātniskās darbības likums būtiski sakārto arī valsts un universitāšu zinātnisko institūciju darbību, kuras pērn kļūdaini tika pakļautas jaunajam Komerclikumam. Turpmāk institūti darbosies kā publiskas aģentūras un pretendēt uz valsts finansējumu, apliecinot atbilstošu zinātniskā darba kvalitāti.

Kārtējo reizi ķeras pie pašvaldību reformas
DELFI  04/15/05     Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija kārtējo reizi ķērusies pie Latvijas pašvaldību reformas,šoreiz projekts paredz veidot divus vēlēto pašvaldību veidus – pilsētas un novadus. Paredzēts arī veidot otrā līmeņa reģionālās pārvaldes vienības - apriņķus. Apriņķa statusu – vai tā būs pašvaldība vai valsts pārvaldes institūcija, precizēs atsevišķā likumā. 
Pašvaldību lietu ministrs Māris Kučinskis ceturtdien Saeimā ar deputātiem uzsācis apspriest ministrijas izstrādātos priekšlikumus grozījumiem Administratīvi teritoriālās reformas likumā, portālu “Delfi” informēja ministra preses sekretārs Ansis Pūpols. 
Grozījumi paredz izveidot divu veidu vēlētas pašvaldības – republikas pilsētas un novadus, to ietvaros saglabājot pašreizējo pilsētu un pagastu statusu. Savukārt apriņķu izveidošanu noteiktu īpašs likums. 
Grozījumi paredz, ka administratīvi teritoriālā reforma tiek pabeigta reizē ar 2009.gada pašvaldību vēlēšanām. Līdz nākamā gada jūlijam pašvaldības varēs apvienoties, to saskaņojot ar Administratīvi teritoriālās reformas padomi. 
Paredzēts, ka valdība līdz 2008.gada 1.janvārim izdos Administratīvi teritoriālā iedalījuma noteikumus un pēc tam apvienošanos varēs īstenot tikai to novadu robežās, kuras ar projektu būs noteiktas valdībā. 
Grozījumi paredz, ka, stājoties spēkā administratīvi teritoriālā iedalījuma noteikumiem, vietējā pašvaldība, kas nevēlas apvienoties, turpina pildīt savas funkcijas un uzdevumus normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā līdz jaunievēlētās novada domes pirmajai sēdei. 
RAPLM konsultējas ar pašvaldībām, lai līdz nākamā gada 1.jūlijam Ministru kabinets varētu apstiprināt administratīvi teritoriālā iedalījuma projektu. Iecerēts, ka šoreiz apspiešanā par jaunajām pašvaldību robežām tiks būtiski iesaistīti pašvaldību iedzīvotāji. 
Saskaņā ar priekšlikumiem, Centrālā vēlēšanu komisija izsludina 2009.gada pašvaldību vēlēšanas administratīvajās teritorijās, kādas paredzētas Ministru kabineta pieņemtajā administratīvi teritoriālā iedalījuma noteikumiem. 
Priekšlikumus RAPLM iesniegs Saeimā deputātiem izskatīšanai uz otro lasījumu un Saeimas Valsts pārvaldes un pašvaldību komisija to iecerējusi apspriest 27.aprīlī. Pirms tam ministram vēl iecerētas tikšanās ar frakciju deputātiem. 
Kučinskis norāda, ka “nepieciešams laicīgi uzsākt administratīvi teritoriālo reformu, lai pēc iespējas vairāk jauno robežu noteikšanā tiktu iesaistīti iedzīvotāji”. 
Iepriekšējais reformas mēģinājums, kas paredzēja izveidot no aptuveni 550 pašvaldībām 102 novadus, tika asi kritizēts no pašvaldību puses, un novadu veidošana noritēja lēnāk, nekā cerēja toreiz par reformu atbildīgais pašvaldību reformu lietas ministrs. 
Nākamo Saeimu vēlēs 2006. gada 7. oktobrī     
Diena  04/18/05     Nā kamās Saeimas vēlēšanas notiks 2006.gada 7.oktobrī, piektdien seminārā republikas pilsētu un rajonu vēlēšanu komisiju amatpersonām paziņoja Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) priekšsēdētājs Arnis Cimdars, informē LETA. CVK uzskata, ka jāizdara grozījumi likumā par Saeimas vēlēšanām, jo ir notikusi vēlētāju reģistrācijas kārtības maiņa un ir jāņem vērā problēmas, kas atklājušās, organizējot Eiropas Parlamenta un pašvaldību vēlēšanas. 

Pašvaldību satrauc rīdzinieku izmiršana Arnis Kluinis,  Rīgas Balss  04/18/05     Rīgas domes priekšsēdētāju Aivaru Aksenoku "satrauc šī demogrāfiskā problēma" - rīdzinieku skaita samazināšanās, par ko nupat atgādināja Centrālā statistikas pārvalde (CSP). CSP piektdien informēja, ka "kopējais iedzīvotāju skaits Rīgā šā gada sākumā bija 732 tūkstoši un tas gada laikā samazinājās par 3,5 tūkstošiem, tai skaitā dabiskās kustības dēļ - par 3,1 tūkstoti un migrācijas - par 0,4 tūkstošiem. Aizvadītajā gadā piedzima 6,7 tūkstoši un nomira 9,8 tūkstoši rīdzinieku."No Aksenoka šobrīd nav iespējams prasīt vairāk par pieklājības frāzēm - pievienošanos Rīgas uzņēmēju satraukumam par aizvien lielākām grūtībām atrast sev darbiniekus. Šādā situācijā pilsētas galva nekādā gadījumā nedrīkst atzīties cerībā, ka iedzīvotāju skaita samazināšanās varbūt samazinās viņa problēmas: jo mazāk bērnu, jo mazāki pašvaldības pienākumi viņu izglītošanā; jo mazāk bērnu un vecu cilvēku, jo mazāka slodze veselības aprūpei; jo mazāks cilvēku kopskaits, jo mazāk vietas viņi aizņem dzīvokļos, sabiedriskajā transportā un vienkārši pilsētas ielās. 
Saprotama ir arī mēra nevēlēšanās norādīt uzņēmējiem, ka par Rīgas negatīvo migrācijas bilanci ir vainojami tieši viņi, t.i., viņu piedāvātās algas, kas potenciālajiem ieceļotājiem no Latvijas laukiem padara Rīgu par vietu, kur nopirkt biļeti, lai ieceļotu Īrijā. Ja Aksenoks sāktu tā runāt, tad tūlīt dabūtu pretī, ka uzņēmēji nevar atļauties maksāt vairāk darbiniekiem tāpēc, ka viņiem jātērē laiks un nauda, lai pārvarētu pašvaldības liktos šķēršļus uzņēmējdarbībai (piekukuļotu pašvaldības ierēdņus?). 
Iedzīvotāju dabiskajai kustībai (dzimstības un mirstības attiecībai) ietekmes uz aktuālo darba tirgu parasti vai nu nav vispār, vai tā ir pat apgriezta. Proti, bērnu skaita pieaugums nozīmē pieaugušo atraušanu gan no darba tirgus, gan - un tas ir tikpat svarīgi - no iepirkšanās un izklaidēm lielveikalos, klubos, sporta zālēs vai ceļojumos. Visu šo pakalpojumu sniegšana taču dod daudzas darba vietas un nodrošina naudas apriti, no kuras nodokļi un nodevas ieripo valsts un pašvaldības kasē. Elegants risinājums šai problēmai it kā būtu aukļu algošana, kas uzreiz dubulto darba tirgu, kurā tad paliek bērnu vecāki un klāt nāk aukles. Tieši tāpēc pašlaik uz valdību tiek izdarīts liels spiediens, lai tā pārtaisa šogad ieviestās "māmiņu algas" par "auklīšu algām", ja šī pabalsta izmaksāšanai vairs netiktu prasīts, lai viens no bērna vecākiem pabalsta darbības laikā bērna pirmajā dzīvības gadā nestrādā algotu darbu. Raugoties tīri no Rīgas viedokļa, viss šis pasākums - "māmiņu algas" jebkādā modifikācijā - ir diezgan apšaubāms divu iemeslu dēļ. 
Pirmkārt, te taču tiek pārdalīta galvenokārt rīdzinieku nauda, kas veido vismaz 2/3 no kopējiem valsts ieņēmumiem. Rīdzinieki labākajā gadījumā saņem atpakaļ kopumā to pašu, ko iemaksājuši. Bērnu vecāki noteikti saņem mazāk par iemaksāto, ja vien viņi paši nestrādā par nodokļu piedzinējiem vai pabalstu dalītājiem. 
Otrkārt, apšaubāmās sociālās izmaksās un izdevumi to administrēšanai ir ļoti būtisks iemesls preču un pakalpojumu dārdzībai un dārdzības pieaugumam. Tieši tāpat inflāciju dzen uz augšu pabalstos saņemtās naudas tērēšana. Ja pabalsts tiek maksāts bērna pirmajā dzīvības gadā, tad tas parasti tiek arī tūlīt iztērēts. 
Apgriezta ietekme uz darba tirgu var izrādīties arī uzlabojumiem izglītības un medicīnas nozarē, jo izglītoti un veselīgi cilvēki taču pasaulē ir vairāk pieprasīti nekā dumji un slimīgi. 
Svešvalodu u.c. neapšaubāmi derīgu iemaņu apgūšana var palīdzēt, lai apprecētos ar ārzemnieku/ārzemnieci un tad, visticamāk, aizbrauktu no Latvijas. Sieviešu emigrācija pārsvarā vīriešu piesaistīšanai, par ko RB rakstīja 1. aprīlī (ne aprīļa joku sadaļā), liek domāt, ka ar līgavu eksportu Rīga kompensē rūpniecības un eksportpreču trūkumu. 
Latvijas lauki risina nodarbinātības problēmas Īrijā u.tml., nevis Rīgā. Vietējā migrācija 2004. gadā Rīgai ir devusi tikai 65 iedzīvotājus - tas ir iebraukušo pārsvars pār izbraukušajiem, kas nekādi nekompensē starpvalstu migrācijas radītos zaudējumus, kuri, kā jau norādīts, pa kārtu atpaliek no izmiršanas radītajiem zaudējumiem. Acīmredzamais cilvēku skaits Rīgā gan nesamazinās, jo pieaug tūristu plūsma, bet pie darba un izklaidēm Rīgā stājas Pierīgas iedzīvotāji. Rīgas rajons ar 3458 cilvēku migrācijas saldo arī par kārtu pārspēj nākamos lielākos veiksminiekus. Jūrmalas pilsēta ir piesaistījusi 494 cilvēkus, Rīgas aglomerācijā ietilpstošais Ogres rajons - 333 un Jelgavas pilsēta - 251 jaunpienācēju. Vēl detalizētāka cilvēku plūsmu izpēte rāda, ka pie turības tikušie rīdzinieki pārceļas uz jaunuzceltajiem ciematiņiem Pierīgas pļavās, bet šo cilvēku atbrīvotos dzīvokļus aizņem ienācēji no laukiem, kuri tikai sāk savu naudas pelnītāju karjeru. 
Aivars Aksenoks vismaz vārdos izrāda daudz lielāku izpratni par iedzīvotāju skaita samazināšanās cēloņiem un sekām nekā valdības vadītājs Aigars Kalvītis, kurš pagājušonedēļ nāca klajā ar priekšlikumu kopumā par Ls 2,5 miljoniem gadā palielināt bērnu piedzimšanas pabalstu summu. Premjers spītīgi ignorē brīdinājumus, ka šādi pabalsti, citējot demogrāfes Pārslas Eglītes vārdus aģentūrai LETA, "tikai papildinās no nelabvēlīgajām ģimenēm nākušo bērnu skaitu bērnunamos". Līdzīgi RB pauda premjeram klātienē, bet Kalvītis izlikās viņam sacīto nesaprotam. Turpretī Aksenoks atzīst, ka "viens no būtiskiem apsvērumiem, kāpēc ģimenes neizvēlas vairāk bērnu, ir tādas vides trūkums, kas palīdzētu bērnu audzināšanā: trūkst bērnudārzu, nav auklīšu dienestu un ģimeņu atpūtas vietu. Tāpat ir jāuzlabo arī medicīniskie pakalpojumi." "Pašvaldībai ir jāiesaistās," konstatē Aksenoks. 
Šlesers riskē ar valsts tēlu, kolēģi valdībā glābj situāciju 
Kristaps Pētersons,  Diena  04/19/05     Valdības vadītājs Aigars Kalvītis (TP) pirmdienas vakarā paziņoja, ka nevēlas piedzīvot to, ka starptautiskie investori smejas par Latviju, un lūgs satiksmes ministra vietas izpildītāju Ainaru Baštiku (LPP) otrdienas Ministru kabineta sēdei sagatavot dokumentus trešās UMTS/GSM mobilo sakaru licences izsoles rezultāta apstiprināšanai. 
Satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) pirms došanās uz Turciju valsts delegācijas sastāvā aicināja rezultāta apstiprināšanu pārcelt uz 26.aprīli, pamatojumā minot savu un izsoles komisijas vadītāja Gunta Mača prombūtni. Bite GSM izplatītajā paziņojumā otrdien tās izpilddirektors Jespers Teils Eriksens norādīja, ka A.Šlesera minētais iemesls ir nepietiekams un viņš cer, ka valdība tomēr respektēs tās biznesa plānus un apstiprinās izsoles rezultātus.
"Mums gribētos ticēt, ka Latvijas valdība turēsies pie plānotā un pieņems lēmumu otrdien. Tā kā uzņēmējdarbība ir balstīta uz investīciju un darbības plānošanu, jebkura vilcināšanās ir grūti izprotama," izsoles uzvarētājs norāda paziņojumā presei.
Nav ko ākstīties! Starptautiskie investori par mums smiesies, tā A.Kalvīša reakciju, iznākot no koalīcijas padomes sēdes, atstāstīja valdības vadītāja padomnieks Aigars Štokenbergs. Ministru prezidents nekavējoties uzdevis A.Šlesera pienākumu izpildītājam A.Baštikam sagatavot dokumentāciju izsoles rezultātu apstiprināšanai.
"Tā ir Šlesera paša atbildība, kā viņš plāno savu laiku," valdības vadītājs atbildēja uz Dienas jautājumu par satiksmes ministra vieglprātīgās rīcības motīviem.
A.Šlesera padomnieks Reinholds Pelšs Dienai citē satiksmes ministru, sakot, ka "šīs formalitātes apstiprināšana nevar nekādā gadījumā ietekmēt firmas darbības sākšanu Latvijā un Bite GSM bažas ir nevietā". R.Pelšs arī atsaucas uz "juridiskās procedūras niansēm" un faktu, ka Ministru kabineta sēdē otrdien nepiedalīsies arī finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP).
Latvijas Telekomunikāciju asociācijas izpilddirektors Jānis Lelis Dienai sacīja, ka jebkura vilcināšanās "spēlē par labu dominējošajiem operatoriem" un nav pieļaujama. "Termiņus pārbīdīt uz priekšu nedrīkst, jo tas nenāk par labu biznesam un arī patērētājiem," uzsvēra J.Lelis.

Stājies spēkā spriedums par Rēzeknes domes vēlēšanu rezultātu anulēšanu
LETA  04/19/05     Spriedums par Rēzeknes domes vēlēšanu rezultātu anulēšanu ir stājies spēkā, jo neviens no lietas dalībniekiem to nav pārsūdzējis, aģentūra LETA uzzināja Administratīvajā rajona tiesā. 
Līdz ar to Centrālajai vēlēšanu komisijai (CVK) jāizsludina atkārtotas Rēzeknes pilsētas domes vēlēšanas. 
Kā aģentūru LETA informēja CVK priekšsēdētājs Arnis Cimdars, CVK ir saņēmusi Administratīvās rajona tiesas spriedumu un par atkārtotu Rēzeknes domes vēlēšanu izsludināšanu CVK lems rīt, 20.aprīlī, plkst. 16. 
Pirms 12.marta vēlēšanām iemaksāto drošības naudu partijas, kas piedalījās Rēzeknes domes vēlēšanās, saņems atpakaļ, skaidroja Cimdars. 
Atkārtotas Rēzeknes domes vēlēšanas varēs notikt ne agrāk kā trīs mēnešus pēc CVK lēmuma par atkārtotu vēlēšanu izsludināšanu. Partijām, kas vēlēsies piedalīties atkārtotajās Rēzeknes domes vēlēšanās, deputātu kandidātu saraksti būs jāiesniedz no jauna. 
Atkārtotās vēlēšanas no sava budžeta būs jāfinansē Rēzeknes domei, bet vēlēšanām iztērētos līdzekļus pašvaldība tiesas ceļā varēs piedzīt no partijas vai privātpersonām, kuras Administratīvā tiesa būs atzinusi par vainīgām vēlētāju balsu uzpirkšanā, kas kļuva par pamatu vēlēšanu rezultātu anulēšanai. 
Atkārtotajās Rēzeknes domes vēlēšanās partijas priekšvēlēšanu aģitācijai varēs tērēt Ls 5230, jeb 20 santīmus katram vēlētājam. Rēzeknē ir 26 150 vēlētāju. 
Līdz jaunas domes ievēlēšanai darbu turpinās iepriekšējais Rēzeknes domes sastāvs. 
LETA jau ziņoja, ka Administratīvā rajona tiesa apmierinājai vairāk nekā 40 Rēzeknes domes deputātu kandidātu prasību anulēt pašvaldību vēlēšanu rezultātus Rēzeknē, jo notikusi masveidīga vēlētāju balsu uzpirkšana. Līdz ar to Rēzeknē būs jārīko jaunas pašvaldības vēlēšanas. Prasību tiesā iesniedza partijas "Jaunais laiks" (JL), apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK), apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL), Tautas partijas, partijas "Latvijas ceļš", Tautas saskaņas partijas un Latvijas Zemnieku savienības pārstāvji, uzskatot, ka Rēzeknē notikusi vēlētāju uzpirkšana. 
Par balsu pirkšanas gadījumiem stāstīja vairāki tiesā pieaicinātie liecinieki. Trīs no viņiem apliecināja, ka paši nobalsojuši par partiju "Jaunais centrs" - divi no viņiem par to saņēmuši piecus latus, bet viens - desmit latus. Liecinieki apgalvoja, ka viņiem norādīts, par kuru sarakstu jābalso un kuriem kandidātiem jāpievelk krustiņi. 
Pēc liecinieku teiktā, pirms vēlēšanām balsu uzpircēji staigājuši "pa dzīvokļiem" un aicinājuši pārdot balsis. Vēlētāju uzpirkšana notikusi vēlēšanu iecirkņu tuvumā un sabiedriskās pulcēšanas vietās - pie veikaliem, autoostā un citur. Daļa vēlētāju uzpirkti par pāris pudelēm alkohola. 
Pirms vēlēšanām, 11.martā, Rēzeknē policija aizdomās par vēlētāju balsu uzpirkšanu aizturēja divus kādas partijas atbalstītājus un tika ierosināta krimināllieta pēc Krimināllikuma 90.panta par vēlēšanu tiesību realizēšanas kavēšanu. 
Drošības policija lietu nodeva Latgales tiesu apgabala prokuratūrai, bet abiem aizturētajiem kā drošības līdzeklis piemērots paraksts par dzīvesvietas nemainīšanu. 
Drošības policija oficiāli apstiprinājusi, ka aizturētie maksājuši tiem vēlētājiem, kuri izvēli izdarījuši par labu partijai "Jaunais centrs". 
Rēzeknes pilsētā 12.marta vēlēšanās partija "Jaunais centrs" ieguva visvairāk balsu - par šo partiju nobalsojuši 5 082 jeb 31,73% vēlētāju, liecina Centrālās vēlēšanu komisijas publiskotie provizoriskie pašvaldību vēlēšanu rezultāti. 
Par PCTVL nobalsojuši 921 iedzīvotāji jeb 5,75%. Gandrīz vienāds balsu skaits ir LSDSP, par kuru nobalsojuši 864 jeb 5,39% vēlētāju un "Savienībai Latgales sirds", par kuru nobalsojuši 863 iedzīvotāji jeb 5,38%. 
Par partiju "Mūsu Latvijai" Rēzeknē balsojuši 852 jeb 5,32% vēlētāju. 
Tautas partijai savas balsis atdevuši 794 vēlētāji jeb 4,95%, par Latvijas Pirmo partiju nobalsojuši 674 jeb 4,2% vēlētāju, savukārt par apvienība "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" balsojuši 609 jeb 3,8% vēlētāju. 
Savienība "Latvijas ceļš" Rēzeknē ieguvusi 346 vēlētāju balsis jeb 2,16%, savukārt par centrisko partiju - Latvijas Zemnieku savienību - nobalsojuši 343 jeb 2,14% vēlētāju. 
Par Latvijas Sociālistisko partiju Rēzeknē nobalsojuši 283 vēlētāji, kas ir 1,76% no kopējā vēlētāju skaita, par partiju "Latgales gaisma" - 281 vēlētājs jeb 1,75% no kopējā vēlētāju skaita. 
Saskaņā ar provizoriskajiem Rēzeknes domes vēlēšanu rezultātiem partija "Jaunais centrs" Rēzeknes domē būtu ieguvusi četras deputātu vietas no 13. 
Tautas saskaņas partija (TSP) domē, pēc sākotnējām aplēsēm, ieguvusi divas deputātu vietas, pa vienai vietai ir partijai "Jaunais laiks" (JL), apvienībai "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL), Latvijas Sociāldemokrātiskajai strādnieku partijai (LSDSP), partijai "Savienībai Latgales sirds", partijai "Mūsu Latvijai", Tautas partijai (TP) un Latvijas Pirmajai partijai (LPP). 

Šķēlem piederošā vekseļa vērtība sarukusi līdz 20,6 miljoniem ASV dolāru
LETA  04/19/05     Andrim Šķēlem (TP) piederošā Normandijas salās reģistrētās ārzonas kompānijas "Bolster Management Limited" ("Bolster") vekseļa vērtība samazinājusies līdz 20,6 miljoniem ASV dolāru (11,23 miljoniem latu), aģentūra LETA uzzināja, iepazīstoties ar viņa valsts amatpersonas deklarāciju par otro gadu pēc amata pienākumu pildīšanas pabeigšanas. 
Kā ziņots, kopš 1999.gada, kad toreizējais premjers Šķēle nodeva trastā viņam pastarpināti piederošās AS "Ave Lat grupas" akcijas, pretī saņemot "Bolster" vekseli par 29 miljoniem ASV dolāru, par vekseli viņš saņēmis ievērojamas naudas summas. 
Deklarācijā, ko amatpersonas VID iesniedz par otro gadu pēc amata pienākumu pildīšanas pabeigšanas, nav jānorāda iepriekšējā gadā gūtie ienākumi, tāpēc nav zināms, kāda summa par vekseli pērn saņemta. 
Valsts ieņēmumu dienestā šā gada aprīlī iesniegtajā deklarācijā par otro gadu pēc amata pienākumu pildīšanas pabeigšanas Šķēle norādījis, ka viņa izsniegto aizdevumu apmērs ir 2,3 miljoni latu. 
Šķēle deklarējis piecus darījumus, kuru vērtība pārsniedz 20 valdības noteiktās minimālās mēnešalgas. To kopējā vērtība pārsniedz 390 000 latus. Deklarēts 173 900 latu ziedojums, 63 857 lati tērēti juridiskās palīdzības apmaksai, 12 000 lati tērēti kā finansiālā palīdzība, nekustamā īpašuma iegādei tērēti 19 280 lati, bet darbuzņēmuma līguma vērtība fiksēta 127 500 latu apmērā. 
Skaidrā naudā Šķēle uzkrājis 17 000 latu, 10 000 ASV dolārus (Ls 5450) un 7000 eiro (Ls 4919). AS "Hansabanka" uzkrāti 3912 lati, 478 077 ASV dolāri (Ls 260 551), AS "SEB Latvijas Unibanka" uzkrāti 15 533 ASV dolāri (Ls 8465), bet kredītiestādē "National Westminster Bank" noguldīti 3815 ASV dolāri (Ls 2079). 
SIA "Uzņēmumu vadība un konsultācijas" Škēlem pieder 6246 kapitāla daļas 62 460 latu vērtībā, SIA "Dārzs un drava" viņa īpašumā ir 62 kapitāla daļas 3109 latu vērtībā, bet SIA "Digitālie Mediji" Šķēlem pieder 2000 kapitāla daļas 2000 latu vērtībā. 
Deklarācija liecina, ka kādreizējās amatpersonas īpašumā ir 2001.gadā ražota "Audi A4" markas automašīna, 12,79 privatizācijas sertifikāti, zeme Enkuru ielā, Rīgā, un tiek īrēts nekustamais īpašums "Mākoņi" Rīgas rajona Saulkrastu lauku teritorijā. 
Deklarēts arī fonda "Jaunā akadēmija" valdes priekšsēdētāja amats. 
Grib pielikt punktu Pētera I pieminekļa epopejai
DELFI  04/19/05     Jaunā sasaukuma Rīgas domes Attīstības komiteja trešdien lems par “punkta pielikšanu” pilsētā bēdīgi slavenās Pētera I skulptūras epopejai -atsauks iepriekš sagatavoto projektu par skulptūras uzstādīšanu Dziesmu svētku parkā. 
Komitejas vadītājs Edmunds Krastiņš portālam “Delfi” sacīja, ka iepriekšējā sasaukuma dome atstājusi vairāku sagatavotus projektus, kuri vairākus mēnešus gulējuši plauktos. “Tagad, mēs, tīrot plauktus, atradām arī šo projektu”, kas paredzēja atcelt domes lēmumu par skulptūras dāvināšanu Sanktpēterburgai un uzstādīt to Dziesmu svētku parkā, skaidroja Krastiņš. 
Viņš norādīja, ka neatsaukto projektu jebkurā brīdī var virzīt izskatīšanai domē, tādēļ nolemts šo projektu atsaukt un “pielikt punktu”. 
Pašlaik privātuzņēmēja Jevgēņija Gomberga restaurētais piemineklis atrodas uzņēmējam piederošās ēkas pagalmā Brīvības ielā. Ja iepriekšējas domes projekts par skulptūras uzstādīšanu tiks atsaukts, Pēteris I tā arī paliks šajā pagalmā, “kamēr nākamā vai aiznākamā dome neizdomās vēl kaut ko”, ironizēja Krastiņš. 
Uzdāvināt Pēteri I Sanktpēterburgai vēl 2001.gada sākumā nolēma Andra Ārgaļa vadītā dome, toreiz pret to asi protestēja kreisā opozīcija, bet Gombergs, kurš ieguldījis vairākus tūkstošus latu pieminekļa atjaunošanā, pauda neizpratni. Piemineklis pieder pilsētai, un uzņēmējs to atjaunoja par saviem līdzekļiem, kā arī gribēja, lai to uzstāda Rīgā. 
Piemineklis publiski tika izstādīts tikai dažas dienas – 2001.gada augustā Rīgas 800 gadu jubilejas svinības to eksponēja pie Rīgas Brīvostas pārvaldes. Pieminekļa parādīšanās pilsētas centrā toreiz tā saniknoja apvienību “Tēvzemei un brīvībai”/LNNK, ka “tēvzemieši” izstājās no domes koalīcijas. 
Pieminekli atkal aizveda uz noliktavu, Sanktpēterburga no dāvanās atteicās un uzstādīja tā kopiju, bet Pēteri I var apskatīt Gombarga pagalmā caur žogu. 
Repše varēs notriekt lidmašīnas
LNT Ziņas  04/19/05     Nepieciešamības gadījumā aizsardzības ministrs – šobrīd Einars Repše, drīkstēs dot atļauju notriekt lidmašīnu, to paredz šodien valdībā akceptētie grozījumi likumos.Patlaban Latvijas aizsardzības ministram ir tiesības veikt tikai gaisa kuģa piespiedu nosēdināšanu, bet nav noteikts, ka galējas nepieciešamības gadījumā viņš ir tiesīgs lemt par lidmašīnas notriekšanu. 
Šodien valdība nolēma šādas tiesības dot aizsardzības ministram vai premjeram, ja ministrs ir aizkavēts pildīt savu amatu. Lēmumu notriekt lidmašīnu var pieņemt tad, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka to izmantos kā ieroci, lai apdraudētu nacionālo drošību un cilvēku dzīvības. 
Aizsardzības ministrija norāda, ka Latvijas gaisa telpas aizsardzības tiesiskā bāze jāsakārto pēc iespējas ātrāk, tādēļ valdība šo projektu izskatīšanai Saeimā virzīja steidzamības kārtā. 
Noslēdz līgumu par kuģa īri ASV prezidenta vizītes laikā
LETA  04/19/05      Tūrisma attīstības valsts aģentūras direktors Uldis Vītoliņš otrdien noslēdzis līgumu ar kompāniju "Silja Line" par kuģa izīrēšanu ASV prezidenta Džordža Buša vizītes laikā. 
Kā aģentūru LETA informēja Vītoliņš, līgums par kuģa īri noslēgts uz laiku no 4.maija līdz 8.maijam. Uz kuģa "Finnjet" būs pieejamas 540 kajītes. 
"Līguma summa ir konfidenciāla, tomēr tā ir mazāka par valdības atvēlētajiem 700 000 latu," piebilda Vītoliņš. 
Kā ziņots, valdība ārkārtas sēdē pilnvaroja Ekonomikas ministriju (EM) noslēgt līgumu par kuģa īri. Kuģis nepieciešams, lai rastu vietas ASV prezidenta pavadošās delegācijas izmitināšanai un atbrīvotu viesnīcas. 
Plānots, ka līdz ar ASV prezidentu maija sākumā Rīgā ieradīsies aptuveni 700 cilvēku liela delegācija. Viesnīcu pārstāvji sarunās ar EM iepriekš atzinuši, ka vizītes laikā numuri jau ir rezervēti un vietu nav. 
EM ir secinājusi, ka vienkāršākais variants būtu izīrēt kuģi, kas varētu kalpot gan viesnīcu iemītnieku daļējai izmitināšanai, gan arī kā apmešanās vieta daļai ASV delegācijas. Ministrija noskaidrojusi, ka maija sākumā iznomāt kuģi var tikai kompānija "Silja Line". 
Valdība kuģa nomai rezervēja aptuveni 700 000 latu. 
Bušs Latvijā viesosies 6.maijā un 7.maijā. 

E–parakstu var aizkavēt neskaidrība par tā nesēju 
Kristaps Pētersons,  Diena  04/20/05    Lai gan SIA Lattelekom un va/s Latvijas pasts (LP) elektronisko parakstu ir gatavi ieviest jau gada beigās, tā izplatīšanu varētu kavēt neskaidrība par šā paraksta nesēju. Pērn speciāli izveidota komisija atteicās no identifikācijas karšu ieviešanas, taču šogad jau pavisam jauna darba grupa, iespējams, šo koncepciju atdzīvinās.
"Es ceru, ka tad, kad būs gatavs e–paraksts, arī tā nesēja jautājums varētu būt atrisināts," Dienai cerīgi teic e–lietu ministra sekretariāta vadītāja Ina Gudele, lai gan Lattelekom iesniegtajā piedāvājumā ir noruna, ka skaidru pozīciju šajā jautājumā valdība paudīs ne vēlāk kā 1.maijā. Lattelekom apņēmies e–parakstu izstrādāt par saviem līdzekļiem ar nosacījumu, ka valsts un pašvaldības iepirks tos pārvaldes aparātā nodarbinātajiem ierēdņiem līdz nākamā gada 1.jūnijam.
Valdība otrdien lēma, ka sarunas par e–paraksta ieviešanu Latvijā ir jāturpina ar Lattelekom un LP, jo abu piedāvājumos ir norādīta savstarpēja sadarbības iespēja. Lielākais sakaru pakalpojumu sniedzējs nodrošinātu paraksta tehnisko izveidi, bet LP to izplatību ar vairāk nekā 900 savu nodaļu starpniecību. To, kāda būs paraksta ieviešanas procedūra, konkrētas izmaksas un termiņi, e–lietu ministra sekretariātam jānoskaidro divu nedēļu laikā, kad valdībai jālemj arī par iespējamo finansējumu paraksta ieviešanai. E–lietu ministrs Jānis Reirs (JL) prognozē, ka projekta kopējās izmaksas varētu sasniegt 1,2 miljonus latu, no kuriem mazāk par pusi trīs gados paredzēts tērēt viedkaršu izsniegšanai.
Par to, vai tās būs viedkartes vai kāds cits datu nesējs, īstas skaidrības pagaidām nav. Ministru kabinets uzdevis e–lietu ministra sekretariātam atjaunot komisiju, kurā būtu pārstāvji no Iekšlietu, Tieslietu, Satiksmes un Finanšu ministrijas, lai izstrādātu drošu un valstij izdevīgu e–paraksta nesēja koncepciju. "Mums ir jāvienojas par labāko risinājumu," norāda I.Gudele. "Tikpat labi tā var būt parasta viedkarte, diskete, disks, kāda cita ārējā atmiņa vai kā, piemēram, Austrijā — mobilais telefons."
Lattelekom pērn izteica gatavību saviem spēkiem, nepiesaistot investīcijas no valsts, līdz 2005.gada trešā ceturkšņa beigām izveidot arī nepieciešamo infrastruktūru un pakalpojumu piedāvāt jau gada nogalē. Projekta priekšlikumā norādīts, ka valdībai būtu jāgarantē tā ieviešana nozīmīgākajās valsts iestādēs, piemēram, VID, zemesgrāmatā, Uzņēmumu reģistrā, ministrijās un lielākajās pašvaldībās. 
E–lietu ministra Jāņa Reira prognozes ir optimistiskas — e–parakstus varētu lietot 35% no ekonomiski aktīvajiem darbiniekiem. Piemēram, Vācijā, kur e–paraksts ieviests aptuveni pirms gada, to lietotāju skaits nesasniedz pat 20 000, bet Nīderlandē — 5000. Atšķirīga statistika ir Igaunijā, kur aptuveni 35 000 iedzīvotāju regulāri izmanto e–parakstu, maksājot rēķinus vai aizpildot nodokļu deklarācijas. Ziemeļu kaimiņzemē e–parakstu iedzīvināja divas lielākās bankas — Hansapank, Eesti Uhispank, kā arī telekomunikāciju operatori Elion un EMT, un šoruden, pirmo reizi Eiropā, Igaunija plāno rīkot e–vēlēšanas.

Rēzeknes pilsētas domes atkārtotās vēlēšanas notiks 20.augustā 
LETA  04/20/05     Centrālās vēlēšanu komisija (CVK) šodien nolēma izsludināt Rēzeknes pilsētas domes atkārtotās vēlēšanas šā gada 20.augustā.
Vēlētāju reģistra likums nosaka, ka Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldei (PMLP) 120 dienas pirms vēlēšanām ir jānosūta attiecīgajai pašvaldībai informācija par tās administratīvajā teritorijā katrā adresē reģistrēto vēlētāju skaitu, CVK locekļiem paskaidroja komisijas priekšsēdētājs Arnis Cimdars. Nekādas speciālas norādes par rīcību atkārtotu vēlēšanu gadījumā Vēlētāju reģistrā nav paredzētas.
Rēzeknes pilsētas pašvaldībai vajadzēs vēlreiz veikt darbības, kādas tā realizēja pirms 12.martā notikušajām pašvaldību vēlēšanām - precizēt vēlētāju adreses un, ja nepieciešams, izdarīt korekcijas vēlēšanu iecirkņu robežās.
Partijām, kas vēlēsies piedalīties atkārtotajās Rēzeknes pilsētas domes vēlēšanās, deputātu kandidātu saraksti būs jāiesniedz no jauna.
Atkārtoto vēlēšanu izmaksas no sava budžeta segs Rēzeknes pilsētas dome.
CVK sēdē Cimdars jokojot pauda cerību, ka Rēzeknes pilsētas domes atkārtotās vēlēšanas neietekmēs pilnmēness, kas būs 19.augustā.
Atkārtotas vēlēšanas Rēzeknē ir jārīko, jo Administratīvā tiesa 22.martā anulēja 12.marta Rēzeknes pilsētas domes vēlēšanu rezultātus, uzskatot, ka Rēzeknes domes vēlēšanās bija notikusi vēlētāju balsu uzpirkšana tādā apjomā, kas varēja ietekmēt vietu sadalījumu domē. Divdesmit dienu laikā šis Administratīvās rajona tiesas spriedums nav pārsūdzēts. 

Virs Zeibota biezē Repšes dusmu mākoņi
Ritums Rozenbergs,  Uldis Dreiblats, speciāli NRA  04/21/05     Nacionālo bruņoto spēku komandieris admirālis Gaidis Zeibots izpelnījies aizsardzības ministra Einara Repšes dusmas, kas draud pat ar atbrīvošanu no amata, no kompetentiem avotiem noskaidroja Neatkarīgā.
Konflikts starp abiem augstajiem amata vīriem aizsākās šā gada februāra beigās, kad sākās izmeklēšana sakarā ar nekvalitatīvi izgatavotajiem armijas vajadzībām par neadekvāti dārgu cenu iepirktajiem cimdiem, kā arī par zemu cenu pārdotajiem metāllūžņiem. Šīs izmeklēšanas gaitā šā gada 1. martā uz dienesta izmeklēšanas laiku no amata tika atstādināts NBS Nodrošinājuma pavēlniecības komandieris Jūras spēku kapteinis Aleksandrs Vaļums, bet par komandiera pienākumu izpildītāju tika iecelts majors Sandris Brālēns.
NBS komandieris G. Zeibots šo amatpersonu nomaiņu akceptēja, taču izdeva savu pavēli, kurā noteica, ka S. Brālēnam nav tiesību parakstīt ar finansēm un personāla lietām saistītus dokumentus. Šā gada marta vidū šīs tiesības tika deleģētas Nodrošinājuma pavēlniecības štāba priekšniekam pulkvežleitnantam Igoram Kalnačam, līdz ar to E. Repšes ieceltā majora S. Brālēna tiesības tika būtiski ierobežotas. Tas, protams, nepalika nepamanīts un izraisīja ministra E. Repšes milzu dusmas. 
Neatkarīgā no avotiem, kuri saprotamu iemeslu dēļ vēlējās tikt neizpausti, noskaidroja, ka ministra birojā jau tapis projekts par G. Zeibota rīcības izmeklēšanu – parasti šāds pasākums ir amatpersonas atstādināšanas priekšvēstnesis. 
Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāre Linda Mūrniece skaidroja, ka "pēc ministra domām, NBS vadība būtiski sašaurinājusi viņa pavēli, kas ir pretrunā ar valsts pārvaldes principiem. Ministrs izveidoja dienesta izmeklēšanas komisiju, kurai bija jāpārbauda fakti, tāpat tika pieprasīti paskaidrojumi". Vaicāta par dienesta izmeklēšanu pret G. Zeibotu, viņa teica: "Saņemot paskaidrojumus un iepazīstoties ar faktiem, 8. aprīlī lēmums par dienesta izmeklēšanu tika atcelts. Savukārt dienesta izmeklēšana par NBS Nodrošinājuma pavēlniecību beidzas 29. aprīlī, un Vaļums joprojām ir atstādināts."
Neatkarīgā centās sazināties pa mobilo tālruni ar G. Zeibotu, taču atbildēja Vācijas mobilo sakaru operatora autoatbildētājs, kurš nemitīgi vēstīja, ka viņa tālrunis ir izslēgts.
Ja konflikts starp E. Repši un G. Zeibotu neradīs risinājumu, A. Zeibotam draud atbrīvošana no ieņemamā amata. Tas nozīmē, ka G. Zeibotu piemeklēs līdzīgs liktenis, kāds deviņdesmito gadu vidū piemeklēja daudzus citus Eiropas un ASV karaskolās izglītību guvušos NBS komandierus. Par tā laika komandieru tīrīšanām no NBS rindām, inkriminējot viņiem visdažādākos pārkāpumus, Latvijas drošības dienestos pat pieļauj, ka tas varētu būt bijis Krievijas specdienestu inspirēts pasākums, lai attālinātu Rietumu izglītotos komandierus no NBS rindām, tādējādi vājinot Latvijas armijas intelektuālo potenciālu pirms iestāšanās NATO.
Neatkarīgās datu bāze liecina, ka G. Zeibots ir šobrīd viens no spilgtākajiem Rietumu izglītību guvušajiem NBS virsniekiem. Komponista Jāzepa Vītola novadā Gaujienā uzaugušais G. Zeibots, kam savulaik vecāki liedza iestāties pionieros, 1969. gadā beidzis Augstāko jūras kara flotes radioelektronikas inženieru skolu Ļeņingradā. Pēc tam absolvējis Ļeņingradas Armijas un flotes apgādes un transporta akadēmiju. 1995. gadā beidzis apmācības Māršala stratēģisko pētījumu un aizsardzības ekonomikas koledžā Vācijā, bet 1999. gadā absolvējis ASV Armijas kara koledžu Pensilvānijas štatā.

Jaunais laiks aicina diskutēt par jaunu partiju ierobežošanu vēlēšanās Ināra Egle,  Diena  04/21/05     Politiskā partija ir tiesīga piedalīties Saeimas, Eiropas Parlamenta vai pašvaldību vēlēšanās ne agrāk kā gadu pēc reģistrācijas — to paredz Saeimas apakškomisijā atbalstītais Jaunā laika priekšlikums politisko partiju likumā, kas tiek gatavots izskatīšanai 2.lasījumā. Uz partiju sistēmas nostiprināšanu, kā tiek skaidrota šī iniciatīva, ir vērsts arī Māra Grīnblata (TB/LNNK) ierosinājums palielināt partiju dibinātāju skaitu, nosakot, ka tas ir nevis 200 biedru, kā tagad, bet 500 dibinātāju. Komisija par to vēl nav balsojusi.
Politologs Jānis Ikstens abus ierosinājums saista ar vēlēšanos ierobežot politisko konkurenci. "Tas nenotiek pirmo reizi un mani nepārsteidz, tādas tendences ir vērojamas arī attīstītās demokrātijās, bet nedomāju, ka tie būs nopietnākie argumenti, lai atturētu jaunas partijas no to dibināšanas," sacīja J.Ikstens. Viņaprāt, svarīgāks kritērijs ir, vai partijai ir būtisks ieguldījums sabiedrības pārstāvēšanā politiskajā līmenī, un to nevar ietekmēt ne ar vienu, ne otru priekšlikumu. 
M.Grīnblats un JL frakcijas priekšsēža vietnieks Artis Kampars atzina, ka tā ir tikai vēlme pieteikt diskusiju. JL frakcijā arī neesot vienota viedokļa par ierosinājumu. A.Kampars pats personīgi uzskata, ka jāmeklē cits veids, kā noteikt un vērtēt, vai partija ir spējīga funkcionēt. 
JL, kas tika izveidts astoņus mēnešus pirms 8.Saeimas vēlēšanām, esot parādījis, ka spēj darboties, turpretim ir vairākas 90.gados dibinātas partijas, par kuru darbību nekas neliecina, taču kas pirms vēlēšanām "tiek izmantotas kā lietussargs". A.Kampars arī sacīja, ka pirms pašvaldību vēlēšanām izveidotas vairākas reģionālās partijas, kas guva lielu vēlētāju atbalstu — tām būtu grūti savākt 500 biedrus, tāpēc vairāk esot jādomā par šo partiju integrāciju lielajā politikā. Tajā pašā laikā gan M.Grīnblats, gan A.Kampars atzīst, ka ir nepieciešama diskusija par partiju sistēmas nostiprināšanu. "Partiju nosaukumi kļūst arvien līdzīgāki, un tas jauc cilvēkiem galvu, to lielais skaits jau tiek apspēlēts karikatūrās," piebilda M.Grīnblats.
Tautas partijas frakcijas priekšsēdis Jānis Lagzdiņš atzina, ka ir atbalstījis JL ierosinājumu noteikt gada stāžu partijām, kas vēlas kandidēt vēlēšanās, "tomēr mani māc bažas, vai tajā nav kādas pretrunas ar Satversmi, taču mēs uzticamies JL profesionāļiem". No šī paša aspekta J.Lagzdiņš noskaņots izvērtēt arī attieksmi pret partiju dibinātāju skaita palielināšanu, ko personīgi nenoraida. TP tika dibināta nepilnus sešus mēnešus pirms 7.Saeimas vēlēšanām. Neoficiāla informācija liecina, ka 9.Saeimas vēlēšanās sevi varētu pieteikt vismaz divas jaunas partijas. Vienu no tām varētu dibināt Māris Gulbis, otru — vairāki šajā kontekstā vēl neafišēti cilvēki un ar ārlietu resoru saistītas personas, kas savulaik tika uzskatītas par M.Gulbja politiskajiem domubiedriem, bet kas nav plānojuši iesaistīties viņa partijā.

Saimniecībā un biznesā...

Lielie būvnieki aug straujāk 
Roberts Kārkliņš, nozare. lv, speciāli Dienai,  04/15/05      Lielo projektu īstenošanai nepieciešama uzņēmumu apvienošanās vai lielo ārvalstu kompāniju ienākšana.
Būvniecības izaugsmei labvēlīgi apstākļi — investīciju un Eiropas Savienības līdzekļu pieplūdums, augsts pieprasījums pēc dažāda veida būvēm, īpaši mājokļiem, un banku kreditēšanas politika — sekmējuši arī celtniecības uzņēmumu darba apjoma palielināšanos, turklāt Latvijas lielāko būvniecības kompāniju apgrozījums pagājušajā gadā audzis straujāk nekā vidējie būvniecības apjomi valstī, apstiprinot tendenci, ka pasūtītāji arvien biežāk lielu objektu celtniecību uztic pieredzējušiem un stabiliem uzņēmumiem. Vienlaikus saglabājusies Latvijas būvniecības tirgum raksturīga iezīme — nozarē nav izteiktu līderu, turklāt tas var radīt situāciju, kad lielu projektu īstenošanai pasūtītāji piesaistīs lielu ārvalstu kompāniju, jo vietējo spēki izrādīsies par maziem.
SIA LEC (Latvijas energoceltnieks), kas saskaņā ar Latvijas Būvnieku asociācijas provizoriskajiem datiem 2004.gadā sasniegusi gandrīz 27 miljonus latu lielu būvniecības apgrozījumu, izvirzoties lielāko būvnieku saraksta pirmajā pozīcijā, valdes priekšsēdētājs Jānis Kols prognozē, ka arī turpmāk nozares priekšgalā būs no sešām līdz astoņām kompānijām, tirgus līdera vietu katru gadu ieņemot vienai no tām. "Latvijas būvniecības tirgū nav bijis, nav un, domāju, tuvākajā nākotnē nebūs izteikta līdera, jo nav tam nepieciešamo priekšnoteikumu — apjoma ziņā ļoti lielu projektu. Tomēr 15 lielākie Latvijas celtniecības uzņēmumi, balstoties uz pieredzi, kvalificētu darbaspēku un sadarbību ar bankām, šādu projektu īstenošanu spētu uzņemties, līdz ar to dubultojot apgrozījumu pat gada laikā," uzskata LEC vadītājs, piebilstot, ka pasūtītājiem vairāku līdzvērtīgu būvnieku līdzāspastāvēšana nāk par labu, jo ir lielākas iespējas izvēlēties.
Igaunijas būvniecības tirgus neapstrīdama līdera —kompānijas Merko Ehitus (2003.gadā tās apgrozījums mūsu ziemeļu kaimiņvalstī tuvāko sekotāju apjomus pārsniedza vairāk nekā par 60 miljoniem) — Latvijas meitasuzņēmuma SIA Merks finanšu direktors Oskars Ozoliņš ir pārliecināts, ka drīzumā Latvijā ir sagaidāmi lieli infrastruktūras projekti, kuru īstenošana būs pa spēkam vienīgi pieredzējušiem un finansiāli spēcīgiem uzņēmumiem, līdz ar to izteiktu līderu trūkums var kavēt šādu projektu realizāciju vai arī tos uzņemsies kāda no lielajām ārvalstu kompānijām. Pēc O.Ozoliņa domām, viena no iespējām ir vietējo kompāniju apvienošanās. J.Kols, norādot, ka pazīstamo teicienu par diviem latviešiem un trijām partijām var attiecināt arī uz būvniecības tirgu, tomēr uzskata, ka Latvijas lielākie celtniecības uzņēmumi šobrīd psiholoģiski nav gatavi apvienošanās solim.
Pagājušajā gadā būvniecības kopējais apjoms valstī sasniedza 635,8 miljonus latu, kas salīdzināmās cenās (ņemot vērā celtniecības izmaksu sadārdzināšanos par 6,4%) bija par 13,1% vairāk nekā 2003.gadā. Savukārt lielāko kompāniju apgrozījuma pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu bijis vairāk nekā 20%, bet vairāki uzņēmumi būvapjomu kāpinājuši vismaz par pusi. Tikai dažiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums pārsniedzis 10 miljonus latu, pieaugums bijis mazāks par vidējo nozarē. Piemēram, Skonto būve paveiktais palicis iepriekšējā gada līmenī, līdz ar to uzņēmums lielāko būvnieku sarakstā no pirmās vietas 2003.gadā pērn noslīdējis uz piekto.
SIA PBLC prezidents Jānis Lancers vadošo uzņēmumu straujāku izaugsmi skaidro ar investoru un pasūtītāju lielāku uzticēšanos stabilām, ilgākā laika posmā sevi pierādījušām celtniecības kompānijām. Līdz ar to mazāki uzņēmumi vairāk strādā kā apakšuzņēmēji vai arī nodarbojas ar nelielu objektu, piemēram, privātmāju celtniecību. J.Kols uzskata, ka nākotnē Latvijas lielākie celtniecības uzņēmumi galvenokārt veiks projektu vadības funkcijas, samazinot bez apakšuzņēmēju palīdzības jeb pašu spēkiem veikto darbu apjomu. "Tas varētu būt negatīvs signāls mazajām kompānijām, jo paliek arvien mazāk cerību iekļūt vadošo uzņēmumu sarakstā, un tām būs jāsamierinās ar "mūžīgo" apakšuzņēmēju statusu," prognozē J.Kols.
Pirmā desmitnieka uzņēmumi kopā pašu spēkiem pērn veikuši nedaudz vairāk par 40% no būvapjoma, turpretī 2003.gadā desmit lielāko kompāniju bez apakšuzņēmēju iesaistīšanas veikto darbu apjoms pārsniedza pusi no kopā iespētā. Lielākais pašu spēkiem veikto darbu īpatsvars — 59% — uzņēmuma kopējā būvapjomā 2004.gadā bijis hidrotehniskās būvniecības kompānijai BMGS.
Straujākais būvapjoma pieaugums starp pirmā desmitnieka kompānijām bijis pirmo reizi tajā iekļuvušajiem uzņēmumiem Venceb un Merks — to celtniecības apgrozījums palielinājies attiecīgi par 126% un 77%. O.Ozoliņš Merks ievērojamo apgrozījuma kāpumu skaidro ar augošo tirgus situāciju, projektu skaita palielināšanos, kompānijas vēlmi iekarot noteiktu tirgus daļu un nostiprināt to. "Nekādas maģijas nav, mums vienkārši bija vairāk līgumu — ja 2003.gadā būtisku apgrozījuma daļu veidoja pieci līgumi, tad 2004.gadā — jau vienpadsmit, no kuriem liels apjoms naudas izteiksmē pērn ieguldīts Hansabankas jaunās ēkas būvniecībā," norāda Merks finanšu direktors. Viņš arī atklāj, ka šogad uzņēmums turpinās darboties sabiedrisko objektu būvniecībā, aktivizēs nekustamo īpašumu projektu — mājokļu — attīstību, kā arī pievērsīsies Eiropas Savienības finansēto vides projektu īstenošanai.
Arī LEC valdes priekšsēdētāja vietnieks Pēteris Dzirkals norāda, ka uzņēmuma kļūšana par lielāko būvnieku ir nevis "negaidīts lēciens", bet gan daudzu gadu mērķtiecīga darba rezultāts, kas nodrošinājis jaunus projektus un apgrozījuma pieaugumu. LEC būvapjoma lielu daļu veido infrastruktūras objekti, un pērn sākts darbs arī pie uzņēmuma vēsturē lielākā projekta Latvijā — Rīgas pirmās termoelektrocentrāles rekonstrukcijas. "Ir prieks, ka elektroapgādē, siltumapgādē — jomās, kas cilvēkiem bieži vien paliek nepamanītas, tiek ieguldīti līdzekļi, jo infrastruktūra pie mums ir diezgan sliktā līmenī," gandarījumu pauž P.Dzirkals, turpmāk prognozējot strauju infrastruktūras projektu attīstību Latvijā. LEC plāno turpināt sabalansētu un līdzsvarotu izaugsmi, šogad apgrozījumu palielinot par 10—15%.
***
Lielākie uzņēmumi pēc būvdarbu apjoma 2004.gadā, Ls (milj.)
Vieta	Vieta 2003.gadā	Uzņēmums	2004.gads	būvapjoms	būvapjoma pieaugums pret 2003.gadu, t.sk. pašu spēkiem 	
1	5	LEC	26,94	58,01%	13,87	
2	2	Re&Re	24,21	21,23%	7,65	
3	3	BMGS	23,84	23,52%	13,96	
4	4	Kalnozols un partneri	23,11	27,89%	10,21	
5	1	Skonto būve	21,23	0,47%	9,50	
6	13	Venceb	20,17	126,37%	7,55	
7	11	Merks	18,39	77,17%	5,95	
8	9	PBLC	17,28	55,82%	7,25	
9	6	RBS Skals	17,19	13,47%	6,07	
10	10	Olimps	16,83	53,56%	7,89	
Dati: Latvijas Būvnieku asociācijas provizoriskā informācija

Mainās tirgus struktūra
Bens Latkovskis,  NRA   04/16/05     Strauji samazinājies koksnes īpatsvars Latvijas eksporta struktūrā.
Lai gan procentuāli Latvijas eksporta apjomi pēdējos mēnešos pieaug straujāk nekā imports, absolūtos skaitļos imports aug straujāk.
Šā gada februārī Latvijas eksports salīdzinājumā ar pagājušā gada februāri pieauga par 34% jeb 51,2 miljoniem latu. Tajā pašā laikā imports pieauga par 24,8% jeb 62,2 miljoniem latu, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
Latvijas eksporta struktūrā pēdējā laikā ir ievērojami samazinājies koksnes īpatsvars. Pērn pirmajos divos mēnešos koksnes īpatsvars eksporta struktūrā bija 36,7, bet šogad vairs tikai 26,5 procenti. Koksne un tās izstrādājumi ir arī vienīgā preču grupa ar būtisku eksporta nozīmi, kurai šogad ir eksporta samazinājums absolūtos skaitļos. Pērn šajā periodā no Latvijas izveda koksni par 105,6 miljoniem latu, bet šogad – par 104,1 miljonu latu. Tiesa, tas ir ievērojami vairāk nekā 2003. gada pirmajos divos mēnešos, kad koksnes eksports bija 75,8 miljoni latu.
Varētu domāt, ka koksnes eksporta apjomu kritums ir saistīts ar vētru, kas janvāra sākumā nodarīja pamatīgus postījumus Latvijas mežsaimniecībai, taču stagnācija koksnes eksportā bija vērojama jau kopš pagājušā gada vasaras.
Latvijas Kokrūpniecības federācijas izpilddirektors Harijs Jordāns šādai statistikas datu interpretācijai nepiekrīt. "Es nezinu, ko aprēķina statistikas pārvalde, bet uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītāji nekādas indikācijas par to, ka koksnes eksportētājiem būtu kādas problēmas, neuzrāda. Mēs uzskatām, ka ir stabils apjomu pieaugums. Drīzāk problēmas ir statistikas pārvaldei ar eksporta uzskaiti pēc iestāšanās Eiropas Savienībā. Kolēģi Somijā stāsta, ka viņiem pēc iestāšanās ES divus gadus statistikā valdījis pilnīgs juceklis," savu viedokli pauž H. Jordāns.
Koksne gan joprojām ir nozīmīgākā Latvijas eksportprece – 26,5% no eksporta kopvērtības. Seko metāli un to izstrādājumi – 15,8%, tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi – 10,8 procenti. Salīdzinājumā ar iepriekšējā gada pirmajiem diviem mēnešiem visstraujāk pieaudzis metālu un to izstrādājumu eksports – par 82,7%, mašīnu un mehānismu, elektrisko iekārtu – par 57%, pārtikas rūpniecības produktu eksports – par 41,7 procentiem.
Nozīmīgāko vietu Latvijas importā ieņēma mašīnas un mehānismi, elektriskās iekārtas – 17,6% no kopējā importa, minerālie produkti – 16,7%, metāli un to izstrādājumi – 10,1 procents. Salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu visstraujāk pieaudzis minerālo produktu imports – par 82,6%, metālu un to izstrādājumu – par 38,5%, mašīnu un mehānismu – par 14,9 procentiem. Latvijas nozīmīgākie eksporta partneri joprojām ir Lielbritānija un Vācija, taču strauji pietuvojas arī Igaunija un Lietuva. Uz šīm valstīm šā gada pirmajos divos mēnešos eksports pieaudzis attiecīgi par 71,0% un 45,7 procentiem. Toties samazinājies eksports uz Zviedriju (par 16,1%), šo valsti no tradicionāli trešās vietas aizbīdot uz piekto.
Interesanti, ka piecu lielāko importa partnervalstu vidū ir četras bijušās PSRS republikas. Aiz Vācijas ir Lietuva, Krievija, Baltkrievija un Igaunija.
Zemniekiem šogad — 50 miljoni 
Evija Ercmane, Diena  04/19/05     Lielākā atbalsta daļa pie lauksaimniekiem nonāks šogad.
Pērn par īstenotajiem struktūrfondu projektiem lauksaimnieku banku kontos tika pārskaitīti nedaudz vairāk par 10 miljoniem latu. Taču tā ir mazākā daļa līdzfinansējuma, ko caur struktūrfondiem saņems zemnieki. Paredzams, ka šogad kā līdzfinansējums lauksaimnieku projektiem tiks izmaksāti ap 50 miljoni latu — 43,4 miljoni zemnieku un 5,8 miljoni zvejnieku projektiem. Aptuveni 50 zemnieku projektiem līdzfinansējums vēl nav atrasts, taču nauda tiks meklēta, un pirmie papildu piešķirtie līdzekļi tiks novirzīti tieši šo projektu līdzfinansēšanai, sola Lauku atbalsta dienests.
***
Uzņēmumi, ar kuriem līdz 1.aprīlim bija noslēgti līgumi par ES naudas piešķiršanu (latos)
Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumos
Z/s Jūrnieki Lopbarības ražošanas tehnikas iegāde 37 552
SIA Palsmane Tehnikas iegāde lopbarības ražošanai piena nozares vajadzībām 68 618
Z/s Stauri Graudkopības nozares attīstīšana 68 465
Z/s Punči Lopbarības sagatavošanas tehnikas modernizācija 2494
Z/s Veldzes Graudaugu audzēšanas tehnikas modernizācija 5978
Z/s Dimanti Tehnikas modernizācija 1928
Z/s Rozītes Tehnikas iegāde lauksaimniecības produkcijas efektivitātes un konkurētspējas kāpināšanai piena lopkopībā 30 571
Z/s Liepziedi Saimniecības konkurētspējas un darba ražīguma paaugstināšana 15 387
Z/s Māliņi Tehnikas parka modernizācija 53 199
Z/s Akācijas Graudu kombaina un miglotāja iegāde 65 984
LKS Dāmnieki Pārtikas graudu ražošanas tehnoloģijas uzlabošana 54 124
Z/s Pavāri Liellopu fermas celtniecība un iekārtu iegāde 245 759
SIA Buku audzētava Lopbarības un inventāra noliktavas celtniecība 76 076
Z/s Vilciņi Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumā 224 158
Z/s Valneri Saimniecības konkurētspējas veicināšana un saražotās produkcijas vērtības palielināšana 53 082
Z/s Vangaļi Jaunas graudu sējmašīnas un augsnes apstrādes agregāta iegāde 4994
SIA Onikss AB Barības sadales procesa modernizēšana 7719
Z/s Baltiņi Tehnikas modernizēšana 13 267
Z/s Ķīļi Lauksaimniecības tehnikas parka pilnveidošana 24 195
Z/s Kalnaķīši Piena ražošanas nozares modernizēšana 26 342
Z/s Tiltiņi Graudkopības nozares modernizēšana 20 421
Z/s Ganības Graudkopības nozares modernizēšana 6372
Z/s Grīva Tehnikas parka modernizēšana augkopības nozares attīstīšanai 30 292
Z/s Cīrulīši Graudkopības nozares modernizēšana 7001
Z/s Dziļie dīķi Lauksaimniecības tehnikas iegāde 7001
Z/s Viesturi Bioloģiskās lauksaimniecības attīstīšana 3940
Z/s Franči Lopbarības sagādes un augsnes apstrādes tehnikas modernizēšana 4717
Z/s Dabiņi Ražošanas modernizēšana 35 569
SIA PF Vecauce Cūku kompleksa Pūpoli sēklojamo sivēnmāšu kūts un jaunu nobarojamo cūku kūtu rekonstrukcija 86 381
Z/s Vidus Tiļēni Graudaugu produkcijas efektivitātes un konkurētspējas palielināšana 9547
Z/s Līdakas Piena lopkopības nozares uzlabošana 33 245
Z/s Anšķinaiši Lauksaimniecības tehnikas parka modernizēšana 135 716
Z/s Stabiņi Pilnvērtīga ražošanas tehnoloģiskās procesa nodrošināšana graudkopības saimniecībā 112 235
Z/s Mežāres Liellopu audzēšanas tehnoloģijas modernizēšana 13 656
Z/s Celmiņi Moderno tehnoloģiju ieviešana piena ražošanā 16 543
Z/s Zvirdzdiņi Stropu pilnā kompleksa, putekšņu kaltes, atvākojamās vannas, vaska kausētavas, bišu maizes attīrīšanas iekārtas un bišu paviljona iegāde 7446
Z/s Jāņkalni Augļu un ogu pirmapstrādes un uzglabāšanas telpu būvniecība 147 068
Z/s Ezergals Lauksaimniecības tehnikas iegāde 12 726
SIA Vēverkalns Traktora iegāde 18 253
Z/s Grantiņi Traktora un siena sagatavošanas tehnikas iegāde 20 777
Z/s Cīrulīši Lauksaimniecības tehnikas iegāde 30 826
Z/s Gulbiškas Lauksaimniecības tehnikas iegāde 2506
Z/s Bērziņi Traktora iegāde 15 960
Z/s Liepsalnieki Lauksaimniecības tehnikas iegāde 10 111
Z/s Kalna Dambrāni Modernas piena ražotnes izveide 36 418
Z/s Cinglerīši Piena lopkopības attīstīšana 106 888
Z/s Kalnāji Piena ražošanas nozares modernizēšana 41 952
Z/s Paipalas Graudaugu tehnikas modernizēšana 24 089
Z/s Zīļi Piena ražošanas nozares modernizēšana 35 338
Z/s Laipnieki Investēšanas lauksaimniecības uzņēmumā 12 682
Z/s Krastmaļi Investēšanas lauksaimniecības uzņēmumos 39 000
Z/s Sprīdīši Tehnikas modernizēšana 76 611
Z/s Kupšas Tehnikas modernizēšana 60 990
Z/s Vēži Investēšanas lauksaimniecības uzņēmumā 10 384
SIA Pampāļi Jaunlopu kūts rekonstrukcija 103 206
SIA Pampāļi Piena lopkopības modernizēšana 162 678
Z/s Lejasdārzi Investēšanas lauksaimniecības uzņēmumā 10 214
Z/s Kisieļa Iekārtu iegāde slaucamo govju kūts jaunbūvei 50 322
Z/s Ķiveļi Graudaugu ražošanai paredzētu pamatlīdzekļu 
iegāde un ražošanas procesa modernizēšana 21 564
Z/s Rodiķi Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumos 19 324
Z/s Kūdrāji Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumos 8033
Z/s Birzītes—1 Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumā 24 083
Z/s Vangusalas Rulonu preses un rulonu ietinēja iegāde piena ražošanas nozares attīstīšanai 8965
Z/s Dzirnavas Investīcijas lauksaimniecības uzņēmumā 50 973
Z/s Lejasbrencēni Investīcijas piena kvalitātes paaugstināšanai un ražošanas konkurētspējas attīstīšanai 26 790

Īsumā par biznesu
LETA  04/20/05     
- Valdība vakar apstiprināja trešās UMTS/GSM mobilo sakaru licences izsoles rezultātus, līdz ar to izsoles uzvarētājai Lietuvas kompānijai Bite GSM atlicis noteiktajā termiņā veikt pilnu licences samaksu, kā arī saņemt regulatorā atļauju darbības veikšanai. Bite GSM marta beigās notikušajā izsolē uzvarēja otru pretendentu, par licenci piedāvājot 6,707 miljonus latu. Tas ir par 5,407 miljoniem latu vairāk nekā izsoles sākumcena. Plānots, ka kompānija pilnu licences samaksu veiks 9. maijā. Pēc tam Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijai tiks iesniegti nepieciešamie dokumenti, un operatoram tiks reģistrēta vispārējā atļauja, kā arī piešķirtas tiesības lietot noteikto radiofrekvenču spektru. Regulators jaunajam operatoram ir rezervējis 40 000 numuru diapazonā no 5850000 līdz 5889999. Bite GSM gada laikā būs jāizveido no pašreizējiem operatoriem neatkarīgs elektronisko sakaru tīkls. Kompānijai jāinvestē arī 150 miljoni eiro (aptuveni 105 miljoni latu). Operators ir uzsācis darbinieku atlasi.
- Salīdzinot ar iepriekšējā gada februāri, rūpniecības apjoms 25 ES valstīs šā gada februārī palielinājās par 0,4% un 12 eirozonas valstīs – par 0,6%. Salīdzinot ar iepriekšējā gada februāri, 2005. gada februārī lielākais kāpums bija Čehijā – par 6,9%, Igaunijā – par 6,8%, Zviedrijā – par 3,1% un Vācijā – par 2,9%. Lielākais samazinājums ir bijis Dānijā – par 5,3%, Īrijā – par 4,7%, Itālijā – par 2,5% un Somijā – par 2%.
LETA  04/21/05     
- Naftas cenas atkal palielinās virs 52 dolāriem par barelu. Pēc divu nedēļu ilgās lejupslīdes naftas cenas pasaules tirgū otrdien atkal sāka pieaugt, un trešdien ASV vieglās jēlnaftas cena bija paaugstinājusies līdz 52,58 dolāriem par barelu. Šī cena bija gandrīz trīs dolārus lielāka par pirmdien fiksētajiem 49,66 dolāriem par barelu. Brent jēlnafta Londonas biržā trešdien maksāja 53,36 dolārus par barelu. Trešdien publiskotie Ķīnas statistikas dati liecināja, ka valsts ekonomika pirmajā ceturksnī ir pieaugusi par 9,5% – straujāk, nekā prognozēts, un naftas pieprasījums var saglabāties.

Iespējams, tiek lobēta Latvenergo privatizācija
Juris Paiders,  NRA  04/21/05     Tuvākajā laikā Saeima gatavojas otrajā un galīgajā lasījumā Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumu. Ekonomikas ministrijas piedāvātā likuma redakcija ļaus uzsākt Latvenergo un citu valstij piederošu monopoluzņēmumu privatizāciju uzreiz pēc likuma pieņemšanas.
Kā zināms pašreizējās likumdošanas izmaiņas neparedz Latvenergo privatizāciju. Bija laiks, kad domājamā privatizācija bija pat ietverta Latvenergo nosaukumā, "privatizējamā valsts akciju sabiedrība". Taču savulaik savāktie paraksti pret Latvenergo privatizāciju bija tik iespaidīgi, ka pat privatizācijas vislielākajā reibonī valdība un Saeima bija spiesta pārtraukt Latvenergo izsaimniekošanu un attiekties no plāniem Latvenergo privatizēt. Izskatās, ka pašlaik Jaunais laiks, ieguvis kontroli pār Ekonomikas ministriju, centīsies atgūt nokavēto. Ekonomikas ministrijas plāni restrukturēt Latvenergo jau ir izziņoti, un Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā pirms pēdējā lasījuma jau ir iestrādātas normas, kuras ļaus sākt privatizāciju. Līdz Latvenergo privatizācijas uzsākšanai palicis viens Saeimas balsojums. Likuma 12. panta pirmā daļa skan it kā ļoti nomierinoši, jo aizliedz privatizēt lielos valsts monopolus.
"Valsts akciju sabiedrību Latvenergo, valsts akciju sabiedrību Latvijas pasts, valsts akciju sabiedrību Starptautiskā lidosta Rīga, valsts akciju sabiedrību Latvijas dzelzceļš, valsts akciju sabiedrību Latvijas gaisa satiksme un valsts akciju sabiedrību Latvijas valsts meži un šo sabiedrību akcijas nevar privatizēt." Teikts likumā.
Taču šī paša panta otrā daļa apraksta metodi ar kuras palīdzību ir iespējams uzsākt faktiski visu lielo monopoluzņēmumu privatizāciju:
"Ja šī panta pirmajā daļa minētajai akciju sabiedrībai pieder 100 procenti kapitāla daļu citā kapitālsabiedrībā, tad lēmumu par to, ka šī panta pirmajā daļā minētajai valsts akciju sabiedrībai citā kapitālsabiedrībā vairs nepiederēs 100 procenti kapitāla daļu, pieņem Ministru kabinets."
Šī panta trešā daļa nosaka, ka Ministru kabinets pieņem lēmumu par izšķirīgās ietekmes izbeigšanu (koncerna likuma izpratnē) lielo valsts akciju sabiedrību meitasuzņēmumos.
Tas nozīmē, ka MK lēmums ir galīgs, lai uzsāktu Latvenergo vai citu VAS meitasuzņēmumu privatizāciju (samazināt akciju daļu, mazāku par 100 procentiem), un MK lēmums būs galīgs, lai izslēgtu Latvenergo meitassabiedrību no Latvenergo koncerna (pārdotu pilnīgi visas meitasuzņēmuma akcijas). Pašlaik notiek Latvenergo struktūras maiņa. No vienas puses, to paredz ES direktīva, jo līdz 2007. gadam konkurences nodrošināšanai elektrības sadalei Latvijā ir jābūt atdalītai no elektrības ražošanas. Paredzams, ka Latvenergo tiks pārveidots, izdalot no tā 100% piederošos meitasuzņēmumus, no kuriem obligāti ir jāatdala tikai sadales tīkli. Ja tiks izveidota a/s Sadales tīkli, kura 100% piederēs Latvenergo, ja tieši tādā pašā veidā tiks kā akciju sabiedrībasmeitasuzņēmumi atdalīti Daugavas HES kaskāde un citi Latvenergo struktūras objekti, tad, lai uzsāktu Latvenergo privatizāciju pa daļām, (pārdodot Latvenergo meitasuzņēmumu akcijas), būs pietiekami ar vairākuma lēmumu Ministru kabinetā. Latvenergo restrukturizācija ir uzsākta, un šo likumdošanas iniciatīvu var saistīt ar Jaunā laika centieniem iegūt savu daļu no privatizācijas pīrāga. Taču valdības piedāvātais privatizācijas modelis attiecas ne tikai uz Latvenergo. Satiksmes ministrija jau deklarējusi, ka tiks uzsākta Latvijas dzelzceļa restrukturizācija, un nākotnē ar šo privatizācijas metodi varēs no visiem valsts monopoliem atdalīt ienākumus gūstošās filiāles un nodaļas, lai tās privatizētu ar vienkāršu MK vairākuma lēmumu.

Skaitļos un statistikā...

Pērn Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis vēl par 12,8 tūkstošiemDELFI  04/15/05     Latvijas iedzīvotāju skaits arī pērn turpināja samazināties, un šī gada sākumā tas bija 2 miljoni 306 tūkstoši jeb par 12,8 tūkstošiem cilvēku mazāks nekā pirms gada, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
Iedzīvotāju skaits pagājušajā gadā saruka vairāk nekā 2003. gadā - par 0,55 % salīdzinājumā ar 0,53 % gadu iepriekš. Pēdējos gados migrācijas ietekme iedzīvotāju skaita samazinājumā Latvijā kļūst arvien mazāka. 
Pērn, salīdzinot ar 2003.gadu, par 3,2% samazinājās jaundzimušo skaits, taču samazinājās arī zīdaiņu mirstība – par 4%. Kopumā pērn mirušo skaits samazinājās par 1,2%. 
Pērn par 0,2% pieauga reģistrēto laulību skaits, un tikpat daudz pieauga ar šķiršanas skaits. Pieauga arī laulībā stājušos vidējais vecums. Ja 2000.gadā 40% vīriešu un 50 % sieviešu stājās pirmajā laulībā 20 - 24 gadu vecumā, tad 2004.gadā tikai 33% jaunlaulāto vīriešu un 45% sieviešu bija šajā vecumā, bet 65% līgavaiņu un 45% līgavu bija 25 vai vairāk gadu. 
Arī jaundzimušo mātes vidējais vecums tagad ir lielāks - 2004.gadā tas bija 27,7 gadi salīdzinājumā ar, piemēram 26 gadiem 1995.gadā. Mātes vidējais vecums, piedzimstot pirmajam bērnam, aizvadītajā gadā bija 25 gadi vai par pusotru gadu vairāk nekā 1995.gadā. 
Dzimstības procesos 2002. - 2003.gadā bija vērojamas nelielas pozitīvas tendences, taču 2004.gadā jaundzimušo skaits bija 20,3 tūkstoši jeb gandrīz par 700 bērniem mazāk nekā 2003.gadā. Uz 1000 iedzīvotājiem dzimstības līmenis samazinājās par 2,2%. 2004. gadā 64% no visiem jaundzimušajiem bija latvieši. 
Visaugstākie dzimstības rādītāji uz 1000 iedzīvotājiem bija Jelgavas un Tukuma rajonos, kā arī Liepājā (10 - 11 dzimušie), viszemākā dzimstība bija Balvu rajonā un Daugavpilī - 7 jaundzimušie uz 1000 iedzīvotājiem. 
2004. gadā tika izdarīti 13,7 tūkstoši mākslīgo abortu jeb 67, rēķinot uz 100 dzīvi un nedzīvi dzimušajiem (2003. gadā - attiecīgi 14,5 tūkstoši un 69). 
‘Diena’ apkopojusi ikgadējo pelnošāko valsts amatpersonu sarakstu
DELFI  04/16/05     Laikraksts “Diena” jau otro gadu apkopojis valsts amatpersonu deklarācijas, izveidojot pelnošāko amatpersonu sarakstu – joprojām vislielākais vidējais atalgojums mēnesī ir Rīgas brīvostas pārvaldniekam Leonīdam Loginovam – 12 619 lati. 
“Diena” atzīst, ka grūti izmantot vienotu metodi amatpersonu atalgojumu pētīšanā, jo bez algas tie saņem arī dažādas prēmijas, komandējumu naudas, apdrošināšanu utml. Tā, piemēram, viena no bagātākajām Latvijas amatpersonām Ventspils mērs Aivars Lembergs nav iekļauts šajā sarakstā, jo par pamatpienākumiem mēra amatā un pilsētas domes privatizācijas komisijā viņš saņem tikai dažus simtus latus mēnesī. 
Lielāko lēcienu salīdzinājumā ar pērno gadu veikušas Rīgas domes amatpersonas Andris Ameriks un Gundars Bojārs, jo viņu atalgojumā ieskaitīta Rīgas brīvostas valdes locekļu atalgojuma summa. 
“Neizpratni rada ne vien atsevišķu amatpersonu ienākumu samudžinātā struktūra, bet arī atalgojuma nesamērība dažādiem posteņiem. Kāpēc Rīgas brīvostas pārvaldnieka atalgojums vairāk nekā divas reizes pārsniedz daudz lielāka uzņēmuma “Latveenergo” prezidenta algu un gandrīz desmit reižu pārsniedz ģenerālprokurora algu?” pētījuma noslēgumā jautā “Dienas” žurnālists. 
Pelnošāko valsts amatpersonu vidējais atalgojums mēnesī 2004.gadā pēc laikraksta “Diena” apkopojuma 
Vārds, uzvārds	Amats	Summa	Pret 2003	
1. Leonīds Loginovs	Rīgas brīvostas pārvaldnieks	12619	+3612	
2. Andris Ameriks	Rīgas dome, brīvosta uc.	8207	+3607	
3. Gundars Bojārs	Rīgas dome, brīvostas valde	8078	+2634	
4. Ilmārs Rimšēvičs	Latvijas Bankas prezidents	7690	+719	
5. Andris Zorgevics	Latvijas Dzelzceļa ģenerāldir.	7645	+612	
6. Gundars Strautmanis	Lattlekom prezidents	6416	+900	
7. Kārlis Miķelsons	Latvenergo prezidents	5734	-609	
8. Edijs Kizenbahs	Latvijas Gaisa satiksmes prezidents	5614	+ 219	
9. Uldis Cērps	FKTK priekšsēdētājs	5012	-24	
10. Vaira Vīķe-Freiberga	Valsts prezidente	2405	-6	
11. Inna Šteinbuka	SPRK priekšsēdētāja	2351	-31	
12. Juris Hlevickis	Jūrmalas mērs	2065	+294	
13. Jānis Zaščirinskis	Valsts policijas priekšnieks	1876	+326	
14. Andris Guļāns	Augstākās tiesas priekšsēdētājs	1722	+488	
15. Arnis Cimdars	CVK priekšsēdētājs	1706	+131	
16. Aivars Straume	VUGD priekšsēdētājs	1683	+324	
17. Jānis Maizītis	Ģenerālprokurors	1466	+264	
18. Alvis Vilks	KNAB priekšnieka vietn.	1453	+287	
19. Andrejs Žagars	Latvijas Nacionālās operas direktors	1387	-641	
20. Andris Rāviņš	Jelgavas mērs	1294	+26	
21. Jānis Endziņš	UR galvenais notārs	1017	+245	
Latvijā sporto retāk nekā citur ES
Diena  04/18/05     Latvijas pilsoņi sporta nodarbību ziņā ir kūtrāki par citu ES valstu iemītniekiem — vismaz reizi mēnesī sporto tikai trešā daļa cilvēku Latvijā , kas ir mazāk par vidējo rādītāju Eiropā, liecina pērn oktobrī veiktā starptautiskā pētījuma Eurobarometer rezultāti, informē BNS. Vidēji ES vismaz reizi mēnesī ar sportu nodarbojas aptuveni 49% aptaujāto, bet Latvijā — 35%. Vissportiskākie ES iedzīvotāji ir Ziemeļvalstīs.

Precas un šķiras vairāk
LETA  04/18/05     Pērngad turpinājis pieaugt noslēgto laulību skaits, tomēr palielinājies arī šķirto laulību skaits, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Pērn valstī tika reģistrētas 10 370 laulības, kas ir par 3,8% vairāk nekā 2003. gadā. Savukārt šķirto laulību skaits audzis par 9,2% un pērn sasniedzis 5271. Uz 1000 iedzīvotāju pērn noslēgtas 4,5 laulības, bet šķirtas – 2,3 laulības. Pērn vīriešiem vidējais vecums, stājoties laulībā, bija 32,1 gads, bet sievietēm – 29,4 gadi. Ja tika slēgta pirmā laulība, vīriešu vidējais vecums bija 27,8 gadi, bet sieviešu – 25,6 gadi.

Latvijā joprojām augstākā inflācija ES
LETA  04/18/05    Arī šā gada martā Latvijas gada inflācijas rādītājs — 6,6% — bijis augstākais Eiropas Savienībā (ES), liecina pirmdien publiskotie ES statistikas biroja «Eurostat» dati. Latvijas gada inflācija visaugstākā ES ir jau astoto mēnesi pēc kārtas. Līdz tam augstākā inflācija bija Slovākijā.Augstākais gada inflācijas rādītājs pēc Latvijas martā reģistrēts Igaunijā — 4,8%, Luksemburgā — 3,5% un Spānijā — 3,4%. Savukārt zemākā inflācija bija Zviedrijā — 0,5%,
Somijā — 0,9%, Čehijā — 1,2% un Dānijā — 1,3%. Lietuvā gada inflācija martā bija 3,3%.Eirozonā lielākais cenu pieaugums martā, salīdzinot ar 2004. gada martu, ir bijis mājokļiem — par 4,3%, alkoholiskajiem dzērieniem un tabakas izstrādājumiem — par 4,2% un transportam — par 4,1. Savukārt sakaru pakalpojumu cenas kritušās par 1,6%, bet apģērbu un izklaides un kultūras pasākumu cenas palielinājušās tikai par 0,1% .

Bezdarba līmenis samazinās līdz 8,6%
Diena  04/18/05     Bezdarba līmenis Latvijā marta beigās samazinājies līdz 8,6%, pretēji februārī reģistrētajiem 8,7%, aģentūrai BNS pavēstīja Nodarbinātības valsts aģentūrā. Bez darba 31.martā bija 91 590 cilvēku, kas ir par 1272 mazāk nekā februāra beigās. No viņiem 24 446 darbu nevar atrast ilgāk kā gadu. Nodarbinātības valsts aģentūrā stāstīja, ka bezdarba līmeņa kritums nav saistīts ar kādām būtiskām izmaiņām darba tirgū, jo neliela bezdarba samazināšanās vērojama katru pavasari. Bezdarbniekiem plašāk pieejami kļūst vasaras sezonas darbi, kā arī, tuvojoties vasarai, vispār samazinās darba meklēšanas intensitāte.

Pašvaldību vēlēšanās nepiedalās, jo nekam netic un nespēj izdarīt izvēli
DELFI  04/19/05      Aptuveni 16% vēlētāju, kuri nepiedalījās 12.marta pašvaldību vēlēšanās, atzinuši, ka galvenais iemesls vēlēšanu ignorēšanai bija ticības trūkums un neuzticēšanās nevienam, liecina tirgus un sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS un Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) veiktā aptauja. 
Aptuveni 14% respondentu atzinuši, ka nav piedalījušies vēlēšanās, jo nezināja, par ko balsot, bet 12% vispār neredz jēgu dalībai vēlēšanās. 
Savā dzīvesvietā vēlēšanu dienā neatradās un nevarēja nobalsot 9% nenobalsojušo vēlētāju, savukārt 6% aptaujāto nedzīvo savā deklarētajā dzīvesvietā, tāpēc nevarēja nobalsot. 
Pētījuma rezultāti atkārtoti apstiprina tendenci, ka galvenais cēlonis, kādēļ vēlētāji nepiedalās vēlēšanās, ir motivācijas trūkums, nevis jaunā vēlētāju reģistrācijas kārtība, uzskata CVK priekšsēdētājs Arnis Cimdars. 
Savukārt publiski tik bieži pieminētais arguments, ka vēlētāji nepiedalās vēlēšanās vēlētāju reģistrācijas kārtības dēļ, drīzāk būtu jāvērtē kā mīts, ko rada nevēlēšanās analizēt cēloņus, kāpēc vēlētāji ir vīlušies politikā, domā CVK priekšsēdētājs. 
86% aptaujāto atzinuši, ka nav saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar vēlētāju reģistrācijas kārtību un vēl 93% vēlētāju norādījuši, ka nav saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar vēlēšanu iecirkņu darbu. 
Aptaujas rezultāti liecina, ka “neuzticēšanās nekam” biežāk raksturīga vēlētājiem vecumā no 35 līdz 54 gadiem. Vēlētāji vecumā no 35 līdz 44 gadiem biežāk neredz jēgu balsošanai un atzīst, ka vēlēšanās nav piedalījušies, jo neatradās savā dzīvesvietā. 
Savukārt visaizņemtākie vēlēšanu laikā bijuši vēlētāji vecuma grupā no 18 līdz 24 gadiem, kuri biežāk nekā caurmērā norādījuši, ka vēlēšanu laikā bijuši aizņemti vai strādājuši. 

Izglītībā...

Štābam ar skolēniem ir par maz
Diena  04/18/05    Cīņa pret mazākumtautību izglītības reformu savus mērķus nav sasniegusi, tāpēc krievu skolu aizstāvju štābs tai savās pretestības akcijās "klāt paņems" arī jautājumu par pilsonību un krievu valodas statusu valstī. To krievu skolu aizstāvju otrajā kongresā svētdien paziņoja štāba līderis Genadijs Kotovs (PCTVL), tādējādi apstiprinot arī agrāk no štāba aktīvistiem dzirdēto — ar skolēniem vien štābs nevar nodrošināt pietiekamu masveida aktivitāti. 
Kongresā Pasaules tirdzniecības centrā pulcējās 402 aktīvisti, tas ir divas reizes mazāk nekā līdzīgā sanākšanā pērn.
Štāba jaunās cīņas formas par pilsonību visiem Latvijas krievvalodīgajiem un valsts valodas statusu krievu valodai būšot līdzīgas štāba akcijai pie Brīvības pieminekļa 16.martā leģionāru atceres dienā. G.Kotovs pieminēja arī pērnā  gada 18.novembri, "kad mūsu saukļi skanēja visskaļāk, Valsts prezidentei dodoties pie Brīvības pieminekļa".
Atbilstoši tam par nākamās tikšanās datumu sabiedriskās organizācijas Krievu kopienas kongress līdzpriekšsēdētājs Mihails Tjasins paziņoja 4.maiju. Tad pie Brīvības pieminekļa jāpulcējas visiem tiem, kuriem "dārgi demokrātijas principi", Liktenīgā tonī viņš klātesošajiem ilustrēja, kā Latvija svinēs Neatkarības deklarācijas parakstīšanas gadadienu, brīdi, kas daļai sabiedrības esot bijis diskriminācijas sākums. Ja līdz šim datumam valsts nebūs ratificējusi mazākumtautību aizsardzības konvenciju un līdz ar to nodrošinājusi arī nepilsoņiem tiesības vēlēt pašvaldību vēlēšanās, masu akcijas ielās pastiprināsies. "Fašisms neies cauri, demokrātija uzvarēs," M.Tjasins uzsauca delegātiem. 
Kongress pieņēma vairākas rezolūcijas un uzsaukumus. Par līdzekļiem savu mērķu sasniegšanā aktīvisti izvirza "spilgtas", "asas" masu akcijas, biedru apmācību efektīvam cīniņam, biedru aktivizēšanos izglītības iestādēs. 

Mēģinās glābt izputējušu augstskolu
NRA  04/18/05     Rīgas Juridiskā augstskola (RJA), izšķērdīgi lietojot tās rīcībā esošos līdzekļus, dažos gados nonākusi nopietnās finansiālās grūtībās un ir uz izputēšanas robežas.
Augstskola nolēmusi pat neuzsākt studentu uzņemšanu jaunajam mācību gadam un kopīgi ar Latvijas valdību meklē variantus, kā iestādi tomēr saglabāt.  Jebkurā variantā augstskola sola, ka reorganizācija pašreizējos studentus neskaršot; viņi turpināšot studijas kā līdz šim. Augstskolas dibinātājiem no Latvijas puses 3. maijā valdībā jāiesniedz savi priekšlikumi detalizētākā izklāstā. Ja valdība to akceptēs, līdz maija vidum par to būs jāvienojas ar pārējiem augstskolas dibinātājiem – ar Sorosa fondu‑Latvija (SFL) un Zviedrijas valsti.
Nesaskaņas starp pusēm izraisījis fakts, ka RJA jau iztērējusi Zviedrijas līdz 2007. gadam doto finansējumu un nav spējīga sākt atmaksāt vairāk nekā 2,5 miljonu latu kredītu Ziemeļu investīciju bankā. Tuvākajā laikā bankai un Valsts kasei tiks nosūtīts līgums vismaz uz diviem gadiem atlikt kredīta atmaksu.
Augstskolas dibināšanas līgumā teikts, ka Zviedrijai pieder 51 procents, Latvijai – 25, bet SFL – 24 procenti augstskolas daļu. Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš norāda, ka viens no augstskolas izputēšanas iemesliem ir izmaksas – 13 000 latu gadā vienam studentam. Savukārt līdzvērtīgas programmas students Zviedrijā izmaksā 4000 latu, Latvijā – ap 800
latu. Augstskolas pārstāvji iepriekš šādas nesamērīgas izmaksas skaidroja ar augsti kvalificētu mācībspēku klātbūtni studiju procesā, no kuriem lielākā  daļa esot vieslektori. RJA administrācijas vadītāja Dace Ose gan apgalvo, ka galvenais augstskolas klupšanas akmens esot bijis nekustamā īpašuma remonts Alberta ielā 13, par kuru samaksāti 4,5 miljoni eiro. Remonts veikts ar kredītu, un augstskola visu laiku spējusi segt procentus, taču, kad pienācis laiks veikt pirmo pamatsummas atmaksu, naudas kasē nav bijis. 

Kultūrā...

Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  04/15/05    
Sadalītas Zelta maskas. Pirmdien Maskavā sportiskas gaisotnes piesātinātā ceremonijā tika sadalītas prestižā teātra festivāla Zelta maska balvas. 
Par labāko dramatisko izrādi atzīta režisora Kama Ginkas Rotšilda vijole Maskavas Jaunatnes teātrī; labākās aktrises balvu saņēma Irina Pegova par lomu izrādē Tēvocis Vaņa O. Tabakova teātrī, bet par labāko aktieri atzīts Konstantīns Raikins izrādē Ričards III teātrī Satirikons. Zelta masku kā labākais režisors saņēma Mindaugs Karbausks par izrādi Kad es miru O. Tabakova teātrī. Labākais scenogrāfs – Sergejs Barhins (Rotšilda vijole MJT). 
Par labāko baleta izrādi žūrija atzina Forsaitu Marijas teātrī, bet labākais operas iestudējums – Novosibirskas operas un baleta teātra Aīda. Novosibirskas Muzikālās komēdijas teātra izrāde Džezā tikai meitenes atzīta par labāko operetes/muzikālo iestudējumu. Īpašu ievērību guva Maskavas teātra Ēna izrāde Apokalipse, kas ir īsākā festivāla izrāde, jo ilgst tikai desmit minūtes.04/19/05
- Egils Siliņš Melngalvju namā. Šodien pulksten 19 Melngalvju namā Hermaņa Brauna fonda rīkots koncerts Vokālā romantisma pērles, kurā piedalās operas solists Egils Siliņš (bass) un pianiste Inna Davidova.
- Bibliotekāru kongress. Rīt un ceturtdien Jūrmalā, Majoru viesnīcā Baltic Beach hotel, notiks Latvijas pagastu bibliotekāru 4. kongress Pagastu bibliotēkas "gaismas" un problēmu tīklā. Darba plānā iekļauti referāti, ziņojumi, diskusijas par vairākiem jautājumiem: mans pagasts – mana bibliotēka; sadarbības modeļi: pozitīvā un negatīvā pieredze; jauni novadi, jauna kultūras infrastruktūra; caur problēmu tīklu – uz Gaismas tīklu; pagastu bibliotēkas valsts vienotajā bibliotēku informācijas sistēmā; bibliotēku reģistrācija un akreditācija; bibliotēku darbinieku tālākizglītiība; digitālā plaisa – dežūrtēma, mīts vai problēma; profesionālā kompetence: ekspresaptauja, viedokļi, diskusija; jautājumi un atbildes; versijas un kontraversijas; institucionālie piedāvājumi. Pēc statistikas ziņām pagājušajā gadā Latvijā darbojās 863 pašvaldību publiskās bibliotēkas, un novērots, ka grāmatu krātuvju apmeklējums ir audzis, tāpat kā finansējums no valsts un pašvaldību budžetiem.04/20/05     
- Izcils franču klarnetists Rīgā. No ceturtdienas līdz sestdienai Rīgā viesosies franču klarnetists Nikolā Baldirū. Mūziķis guvis starptautisku atzinību vairākos nozīmīgos konkursos – Karla Nilsena konkursā Dānijā, ARD konkursā Minhenē 1998. gadā, Dos Hermanas konkursā Spānijā un ICA Jauno mākslinieku konkursā ASV 2001. gadā. Kopš 2000. gada Nikolā Baldirū spēlē pirmo klarneti Mālera kamerorķestrī Daniela Hardinga vadībā. Latvijā Nikolā Baldirū vadīs meistarklases, bet piektdien pulksten 16 Latvijas Mūzikas akadēmijas lielajā zālē ir iespēja klausīties slavenā klarnetista koncertu. 
- Izmaiņas 4. Introvertās mūzikas festivālā. Tehnisku sarežģījumu dēļ Izraēlas deju kompānijas Vertigo izrāde Fēniksa dzimšana Ventspilī atcelta, un vienīgā iespēja redzēt viņu uzstāšanos būs piektdien Rīgas cirkā pulksten 19. 
- Māra Grosbaha personālizstāde Lietuvā. Piektdien Klaipēdas pilsētas izstāžu zālē atklās Māra Grosbaha multimediālo izstādi Made in Latvia. M. Grosbahs studējis Latvijas Mākslas akadēmijā, bet maģistra grādu telpiskajā mākslā ieguvis Kalifornijas universitātē ASV. Daļa no Klaipēdā izstādītajiem darbiem Rīgā bija skatāmi pagājušajā gadā Latvijas Mākslinieku savienības galerijā projektā Daba. Vide. Cilvēks.
04/21/05
- Pārcelts bibliotekāru kongress. Vakar un šodien plānotais Latvijas pagastu bibliotekāru 
4. kongress notiks 11. un 12. maijā. 
- Norvēģijas vēsture jaunā grāmatā. Šodien pulksten 17 Ziemeļu Ministru padomes birojā Eivina Stēnersena un Īvara Lībeka grāmatas Norvēģijas vēsture atvēršanas svētki. Izdevumā aptverta Norvēģijas vēsture no vissenākajiem laikiem līdz mūsdienām.
- Roskildes koris Rīgā. Rīt pulksten 17 Sv. Pētera baznīcā un sestdien pulksten 16 Brīvdabas muzeja Usmas baznīcā Roskildes (Dānija) kora koncerts. 1991. gadā koris kopā ar Dānijas Radio simfonisko orķestri un Odenses simfonisko orķestri tika nominēts Grammy balvai kategorijā Gada labākais klasiskās mūzikas ieraksts. 
- Latvija 2. pasaules karā. Piektdien pulksten 10 Latvijas Kara muzejā notiks starptautiska konference Latvija 2. pasaules karā. To atklās LR Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Aleksandrs Kiršteins, Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš un Latvijas Kara muzeja direktore Aija Fleija. Piedalās referenti no Latvijas, Lietuvas, Krievijas. Atjaunotais Kronis Māras teātrī
Evita Sniedze,  NRA  04/16/05     Ja tautas liktenī tas ir ierakstīts, tad tavā arī.
Lelde Stumbre izrādi Kronis saraksta 1988. gadā, kad jau gandrīz legāli drīkst runāt par tautas atmiņu, un viņas luga ir emocionāli piesātināts vēstījums par Sibīrijā aizdzītajiem – 1. daļā par tiem, kas palika te un dzīvoja ar savu vainu, 2. daļā – par tiem, kas, aizvesti uz Sibīriju bērnu vecumā, pamazām zaudē atmiņas un Latvijas sajūtu. 
1989. gadā izrādi iestudē gan Mihails Kublinskis Nacionālajā teātrī, gan Māra Ķimele teātrī Kabata. 1997. gadā nodibinātā Māras teātra ietvaros Māra Ķimele ar aktieriem Niku Ērgli un Indru Burkovsku nu Kroni atjaunojusi. Māra Ķimele tāpat kā toreiz veidojusi tikai lugas otro daļu, kas ir formā nobeigta un emocionāli ļoti spēcīga. "Protams, izrāde tagad ir pavisam citādāka, jo mēs paši esam citi," saka Niks Ērglis, kas tēlo Kazimiru. "Ir cita valsts iekārta, ir pagājuši gandrīz divdesmit gadi kopš tā laika." Toreiz 1989. gada izrāde kā labākā gada kamerizrāde balvā ieguva braucienu uz ārzemēm, bet tas nenotika, jo sākās politiskās pārmaiņas. "Tas bija Dieva smaids, ka tagad aktieri ar izrādi varēja kaut kur aizbraukt," saka Māra Ķimele. Jaunā izrādes versija ar Anitas Apeles un Jāņa Grauda gādību šogad martā tika spēlēta sešās lielākajās Austrālijas pilsētās. 
Mārtiņa Vilkārša radītās dekorācijas ir mobilas un vieglas, uz skatuves maz redzētie aktieri – emocionāli un psiholoģiski tieši, bet tikpat daudz te vajadzīga skatītāju piedalīšanās, jo šī ir izrāde par nostalģiju un atmiņām, kas uztur dzīvus mūs pašus. Kronis ar tematiku un izjūtu trāpa tajā latviešu dramaturģijas un teātra laukā, kas patukšs un it kā nepieprasīts, bet tēma, kas tik vajadzīga, vēl joprojām tik jūtīga, ka grūti atrast vārdus, kā to uzrakstīt un spēlēt. 
Izrādes režisore Māra Ķimele stāsta: "Par 1989. gada izrādi mums visiem trim ir labas atmiņas, jo luga tika uzrakstīta un izrāde spēlēta laikā, kad Latvija dzima. Tika pacelts jautājums par Latvijas mocekļiem, kas izšķaidīti pa visu pasauli, šajā gadījumā par Sibīrijas izsūtītajiem. Tas bija tik negaidīti emocionāls laiks. Lelde Stumbre jau lugā Nākošpavasar bija uztvērusi un noformulējusi domu, ka latviešiem vajadzīga māju sajūta, kaut gan pašu māju toreiz nemaz nebija. Arī Kronī līdz dramatismam izkāpināta māju izjūta, bet no to cilvēku viedokļa, kas aizdzīti svešumā, pazemojumā, postā, un tagad jau diezgan bezjēdzīgi – pirms nāves grib atgriezties zaudētajā paradīzē. Šis stāsts ir ar Leldei Stumbrei piemītošo humoru, atraisītību un dramatismu, te savienojas viņas spēcīgā tēmas izjūta un raksturotājas talants. 
Ļoti šaubījos, vai vajag šo izrādi atjaunot, jo šodienas sabiedrībā vairs neeksistē nostalģiskas sajūtas. Šajā zonā ir tukša vieta, un tāpēc vajag, pa īstam vajag. Nedrīkst aizmirst šo posta zonu, gan mirušo cilvēku dēļ, gan mūsu pašu dēļ, jo tad mēs paliekam mankurti. Ir vērts kustināt šo zonu, nedrīkst nogriezt saknes un norobežoties no sāpēm, jo nezināšana taču no tām neatbrīvo. Ja tautas liktenī tas ir ierakstīts, tad tavā arī. Ja apzinies, kas ir noticis ar tautu, var arī apzinīgi veidot savu tagadni. Tāpēc mēs šo izrādi atjaunojām." 
Māras teātrim, kura pastāvēšanu pabalsta dažādi labvēļi, šī ir jau ceturtā izrāde – tajā ilgus gadus turpināja spēlēt Jaunā Rīgas teātra laikā tapušās izrādes Rutes grāmata un Šekspīra soneti, bet P. Nikolsa traģikomēdija Kaislību spēle ik pa laikam vēl notiek uz Rīgas Krievu drāmas teātra lielās skatuves. Šodien pulksten 17 Skatuvē tiks spēlēts arī Kronis. "Šī ir izrāde, kas iet no sirds uz sirdi," saka paši aktieri, jo Māras un Kazimira satikšanās stāsts ir pilns pulsējošu, izteiktu un neizteiktu domu. GrāmatasArno Jundze,  NRA  04/19/05Dace Dumpe, Ilze Straupmane Angļu valoda trīs mēnešos, Zvaigzne ABC, 2005
Do you speak English? Tiešām ne? Tad jums varētu palīdzēt angļu valodas apguves īsais kurss. Tā priekšrocība ir tēmu daudzveidība, teksti un pielikumi – neizbēgamās gramatikas tabulas ar nelielu vārdnīciņu. 

Veins V. Daiers Gadsimtu gudrības. Mūsdienīgs skatījums uz senajām gudrībām. Tulkojusi Andžela Šuvajeva, atdzejojis Kārlis Vērdiņš, Zvaigzne ABC, 2005
Lasāmviela, kas bijusi pieprasīta visos laikos – gudru cilvēku teikti viedi vārdi, kas iedvesmo dzīvot jēgpilnāk un mērķtiecīgāk. Gadsimtu gudrību īpašais bonuss ir tas, ka te vienos vākos savākta lieliska un mazāk ekspluatēta kompānija no Ralfa Valdo Emersona līdz Mātei Terēzei. 

Trigve Gulbransens Un mūža meži šalc. Tulkojusi Lizete Skalbe. Zvaigzne ABC, 2005 
Romāns, kura dēļ padomju laikos ziemeļnieku literatūras cienītāji pie grāmatnīcas letes spēja saiet ragos. Simtprocentu klasika simtprocentu klasiskā Lizetes Skalbes tulkojumā. Ja kāds mēģinātu racionāli izskaidrot, kas ir Trigves Gulbransena romāna maģiskā valdzinājuma iemesls, viņu droši vien sagaidītu pilnīga izgāšanās, tāpēc neprasiet kāpēc, bet lasiet.

Krievu – latviešu sarunvārdnīca. Sastādījušas Irina Treskina un Marika Taube. Zvaigzne ABC, 2005 
Kabatas formāta vārdnīciņa, kurā aptvertas situācijas, kas valodas lietotājiem var veidoties, braucot ar automobili, iepazīstoties, ēdot pusdienas restorānā, apmetoties viesnīcā, apmeklējot ārstu un ejot uz aptieku. Dažādas frāzes dažādiem dzīves gadījumiem.

Ludmila Ikere Vējš uzliesmo ceriņzarā, Autorizdevums, 2005 
Autorizdevumiem piemīt savs vilinājums un anonimitāte, kas sastopama vien lielajās pasaules megapolēs un nepiemīt pazīstamu rakstnieku darbiem. Lasi un mēģini uzminēt, kas ir noslēpumainā autore un kāpēc viņai bijis svarīgi teikt tieši šos vārdus. "Mūžības svētītā klusumā/ Dvēseļu vārdi klīst./ Mūžības svētītā klusumā/ Asaru vārdi dzīst."

Ketija Kellija Laiks mīlestībai. Tulkojusi Dina Kārkliņa. Kontinents, 2005 
Laiks sarosīties visiem Ketijas Kellijas darbu cienītājiem – Laiks mīlestībai ir kārtējais, šķiet, trešā rakstnieces latviski tulkotā grāmata. Asprātīgs dāmu romāns, kura galvenā varone vēlas atbrīvoties no sievietes dzīvei (un dzīvei vispār) raksturīgās iepriekšparedzamības un piedienības. Biezs romāns par trim sievietēm, kuras meklē savu laimi gaumīgā un profesionāli korektā izpildījumā.

Virst un vārās
Arno Jundze,  NRA  04/20/05     Tie laiki, kad par pavasara iestāšanos ziņoja vizbuļu ziedi un priecīga varžu kurkstoņa, šķiet, sastopami vien lauku radiņu pastāstos un vecos romānos, kuru nodzeltējušās lappusēs kāds mīl, nīst un mirst no sirds un pa īstam. 
Pilsētas mūros ieslodzītam, lai gan, taisnības labad, teju vai mežmalā dzīvojošam, par gadalaiku maiņu visdrošāk ziņo trīs lietas. Pirmā – nez no kādām autokapsētām izniruši veci BMW markas autovraki, kuros neiztrūkstoša un stingri noteiktos intervālos skanoša bieza un dunoša bum, bum pavadībā tusējas spiedzoši tīņi. Otrā – tikpat nemitīga un monotona Partner, Husqvarna un citu marku motorzāģu rēkoņa vietā, kurā vēl nesen bija mežs. Trešā – nu protams, burvīgais apliecinājums, ka ziemā uz siltajām zemēm aizlidojušās meiteņu kājas ir atgriezušās skaistākas nekā jelkad agrāk.
Pavasara iestāšanos apliecina arī dzīvelīgā mutuļošana, kas burbuļo kultūrā – ik pa brīdim top kāds jauns operas vai teātra iestudējums, Rīgā viesojas te Kusturica, te Klaidermans. Turklāt visai šai pavasarīgajai kultūras virmošanai raksturīga augsta pievienotā vērtība, kas palīdzēs un dzīvi darīs jēgpilnāku arī tad, kad iestāsies atelpas brīdis – rāmums pirms jaunas vārīšanās sākuma.
Ivars Ijabs tulko Nīči, Ilmārs Blumbergs zīmē vāku – drīz pavisam drīz... Teju, teju grāmatnīcās jāparādās Semiotikas sējumam. Kaut kur apgādu dzīlēs tiek dzidrinātas Ruma dienasgrāmatas. Šodien literatūras zinātnieki ver vaļā vācu un latviešu literatūru mijattieksmēm veltītu pētījumu. Guntars Godiņš no teiksmainās igauņu zemes vispirms atved latviešiem Matsa Trāta dzeju un nu atgādā arī īstu Matsu Trātu. Kongresu rīko pagastu bibliotekāri. No apgāda Atēna uz redakciju atnes vēl gluži siltu Kanādas un Latvijas angliski rakstošā literatūras brīnuma Dāvida Bezmozga stāsta krājumu... 
Ņudzeklis nudien ir tāds, ka nav pat laika atvilkt elpu, lai nopūstos un pie alus kausa gluži kā tajā reklāmā apcerīgi novilktu – jā, tā tā dzīve paiet!
Bet ja godīgi, nemaz negribas pūst. Nav laika! Gribas redzēt, baudīt, būt klāt, notvert kaut ko no tā, ko mums neviens un nekad nespēs pārdot uz nomaksu vai piedāvāt uz līzinga, iznomāt, aizdot, ieķīlāt. 
Neticiet stāstiem par mums nolemto eksistenci patērētājsabiedrības gūstā. Cita pasaule ir tepat blakus aiz hipermārketa stūra.

Pēteris Jocīgais
Arno Jundze,  NRA  04/21/05    Vai varbūt jocīgie Pēteri. Tieši tā gribas domāt par tūkstošgades problēmu Latvijas kultūras dzīvē – ko iesākt ar atjaunoto Pētera Pirmā pieminekli. 
Šķiet, uzņēmējs Jevgeņijs Gombergs bleķa caru arī turpmāk varēs glabāt sevis vadīto Teikas namu pagalmā. Tomēr to, vai lēmums ir mūžīgs un neapstrīdams, neņemtos spriest pat labā pareģe Zinas tante, kura esot palīdzējusi tik daudziem. Jo ej nu zini, kas notiks, ja nākamajās domes vēlēšanās virsroku gūs kreisie.
Ja kādam politoloģijas studentam trūktu idejas maģistra darba tēmai, viņš drošu sirdi varētu rakstīt pētījumu par pieminekļiem kā zobu sāpēm Latvijas politikā (ne kultūrpolitikā – ar kultūru notiekošajam nav nekāda sakara). Sliktākais ir tas, ka jau labu brīdi varam runāt par šaha spēlei raksturīgu pata stāvokli – lai kuru figūru kustini, lietas uz priekšu neiet. 
Varētu domāt, ka sabiedrības vienas daļas nevēlēšanās redzēt seno Latvijas iekarotāju pieminekļus rezultētos produktīvā Latvijas valstiskuma idejas lolotāju piemiņas iemūžināšanā, represēto un pasaules karu upuru cienīgā godināšanā. Tomēr – kas to deva! Konstantīns Čakste tika nodēvēts par čakstekli, un tēlnieks Panteļejevs var doties murķeļos, represētie lai mīcās savā Torņakalnā un nerēgojas tūristu acīs ar savu mēmo pārmetumu. Vien tad, kad šmuce draud izvērsties starptautiskā mērogā, remonts tiek piesolīts pussabrukušajam Salaspils memoriālam, kura apkārtne sen jau kļuvusi par pierīgas prostitūtu biznesa kontaktu vietu. Vēl jau varētu pieminēt atmodas laiku dučiem dotos solījumus – te būs, te atjaunos... Ja jau attieksme pret pieminekļiem ir tik nelabvēlīga, varbūt vajadzētu pieņemt likumu, kas aizliegtu jelkādas jaunas iniciatīvas, līdz neesam tikuši skaidrībā ar putru, kas pēdējos piecpadsmit gados ievārīta.
Tikmēr, kamēr politiķi ķīvējas, Ogres bērnu lielākā atrakcija nu jau gandrīz 40 gadu garumā ir skvēriņā pie izbijušā kinoteātra sēdošs lācis ar konfektēm, košļenēm un šokolādi piestūķētu medus podu ķepās. Standarta izstrādājums bez lielas mākslinieciskas vērtības, ko tad, kad bērnu roķeles un lietus ir pārāk nopaijājuši, kāds vīriņš ar pindzeli pārkrāso brūnāku. 
Riebums pret monumentiem acīmredzot nav iedzimts, bet pašmāju politiķu iepotēts.

Citādā ziņā...

Ierīko ligzdu gandram 
Nora Driķe,  Diena  04/16/05    Entuziasti rūpējas par reto melno stārķu izdzīvošanu Zvārdē.
Zvārdes pagastā, skaistā vecu egļu mežā, tapusi jauna ligzdas vieta melnajam stārķim jeb gandram — Saldus rajonā pirmā tieši šim putnam mākslīgi veidotā. Gandram tāpēc, ka šis Eiropā retais putns vairāk nekā jebkurš cits spārnainis pēdējos gados Latvijā zaudējis savu dzīves vidi. 
Gandrs ir ļoti viegli aizvainojams un mazāk par jebkuru citu putnu gatavs mainīt ieradumus, Dienai skaidro valsts a/s Latvijas valsts meži reto putnu sugu eksperte, ornitoloģe, dabaszinību skolotāja Zigrīda Jansone. Jaunā mājvieta gandram tika ierīkota pēc viņas ierosmes. 
Ornitologi rēķina, ka pēc intensīvās veco mežu izciršanas šo reto putnu skaits Latvijā ir samazinājies pat uz pusi — no 700—900 pāru 90.gadu vidū, kad tika uzskatīts, ka tie ir apmēram 10% no Eiropā mītošajiem sugasbrāļiem, līdz apmēram 400 pāru tagad. Postu nodarījusi arī janvāra vētra. Z.Jansone pārbaudījusi vairākus melno stārķu mikroliegumus un ieraudzījusi, ka vējš nogāzis vecos kokus ar visām gandru rūpīgi vītajām ligzdām. Nav iespējams atjaunot ligzdas agrākajās vietās, jo veco koku vairs nav un apvidus ir izmainījies. 
Bet melnie stārķi ir ļoti konservatīvi. Viņi vēlas gadu desmitiem dzīvot tajā pašā vietā. Piemēram, Saldus rajonā senākajai un ilgāk apdzīvotajai melnā stārķa ligzdai Gāgu purvā bija pat 50 gadu. 
"Mēs meklējam vecu mežu, derētu divsimtgadīga priede, vecs ozols vai apse," piektdien, ierīkojot mājokli gandram, sacīja Z.Jansone. Turklāt melnajam stārķim tīk nomaļa vieta ar noteiktiem apstākļiem — iespējamu pielidojumu no ziemeļu puses, noēnotu dienvidu pusi, no zariem brīvu joslu divus metrus virs ligzdas. Jāievēro arī, lai tuvumā būtu barošanās vietas. 
Bija vajadzīgs laiks, lai šādu vietu atrastu. Zigrīda Jansone notikumā iesaistīja Zvārdes mežzini Egīlu Krūzu, četrus zēnus — jaunos putnu pētniekus no Striķu pamatskolas un pierunāja eglē uzkāpt skolas saimnieku Imantu Tukleri, kurš ligzdas ierīkošanā piedalījās kopā ar dēlu Mārtiņu. 
Kad mežzinis kopā ar ornitoloģi par ligzdai piemērotām atzina divas cieši blakus saaugušas egles, turpat mežā tika sameistarota ligzdas pamatne, ko zēni kopā ar vīriem uzslēja augšā un piestiprināja pie koku stumbriem. Uz karkasa tika uzlikta egļu zaru vītne, bet uz mājokļa grīdas — nedaudz sūnu popējuma. Šī nav gatava ligzda — tā pēc sava prāta un gaumes jāiekārto putnam pašam. Z.Jansone ir pārliecināta, ka ligzda tiks apdzīvota ja ne šo, tad nākampavasar. Saldus rajona ornitologi turpinās pārbaudīt melno stārķu ligzdas un atjaunot izpostīto vietā, saka pētniece.
***
Melnais stārķis
- atšķirībā no baltā stārķa pēc savas dabas ir vienpatis, augumā nedaudz mazāks
- dzīvo mežos, nevis kā baltie radinieki — kultūrainavā; 
- visvairāk Eiropā melnie stārķi ir Polijā (vairāk nekā 1000 pāru); dažās 
Rietumeiropas valstīs, piemēram, Itālijā, uzskaitīti tikai četri pāri; Latvijā ap 400;
- ligzdu būvē vecu koku vainaga apakšējos zaros; izšķiļas 1—5 mazuļi
- ziemo Izraēlā vai Rietumāfrikā, Latvijā ir no aprīļa līdz septembrim
Dati: Latvijas meža putni un ornitologs Māris Strazds

Lielākā māksla — ne izveidot, bet noturēties 
Sarmīte Pujēna,  Diena  04/19/05     Kaspars Migla izveidojis Liepājā populārāko interneta portālu.
Interneta portālam liepajniekiem.lv Liepājā konkurences nav — ne tajā ievietoto rakstu, attēlu un sludinājumu skaita ziņā, ne portāla atvēršanas biežuma un daudzuma ziņā. Tam līdzvērtīga nav arī nevienā citā Latvijas reģionā. Portāla veidotājs Kaspars Migla (33) uzskata, ka tas sasniegts ar neatlaidīgu ikdienas darbu trīs gads, kas ļāvis iemantot gan portāla apmeklētāju, gan reklāmdevēju uzticību. Būtisks panākumu faktors pēc Kaspara ieskatiem ir arī veiksmīga sadarbība ar vietējo dienas laikrakstu, kas portālu vienmēr nodrošina ar aktuālu informāciju par Liepāju.
Protams, liepajniekiem.lv nevar salīdzināt ar tādām interneta haizivīm kā Delfi, TVnet vai Apollo. Taču, ja ir vajadzība uzzināt visu par Liepāju — vakar, šodien un rīt, ja ir vēlēšanās iesaistīties aktuālās diskusijās par Liepājai un liepājniekiem svarīgām tēmām, ja nepieciešams kaut ko pārdot, nopirkt vai iemainīt, tad nav labāka palīga par liepajniekiem.lv, pārliecināts portāla veidotājs. Arī lielie portāli, tāpat kā ziņu aģentūras, labprāt izmanto liepajniekiem.lv informāciju.
Portālā var apskatīt 5795 attēlus, un ar šo skaitli Kaspars Migla mazliet lepojas — nevar noliegt, izteiksmīga bilde saista vairāk nekā tikai teksts vien. Līdz aprīļa sākumam liepajniekiem.lv varēja izlasīt 18 393 rakstus, un tajā ievietoti 68 419 sludinājumi. Vidēji dienā klāt nākot līdz 300 jauniem sludinājumiem. Kopš tā izveidošanas 2002.gada 15.aprīlī lapas atvērtas vairāk nekā sešus miljonus reižu. 2002.gada beigās dienā vidēji portālu atvēra divtūkstoš reižu, tad šogad 16—17 tūkstoš reižu. Martā liepajniekiem.lv apskatīts vismaz no 13 354 datoriem.
Kaspars Migla ir dzimis liepājnieks. Toreiz, pirms 33 gadiem, viņa tēvs Andrejs Migla vadīja Liepājas teātra māksliniecisko procesu, māte Maija Migla, Liepājā vairāk pazīstama kā Maija Līcīte, darbojās televīzijas žurnālistikā un rakstīja dzeju. Kad darbs abus Miglas aizveda uz Rīgu, arī Kaspars kļuva rīdzinieks. Pēc Rīgas 25.vidusskolas beigšanas, daudz nedomājot, sāka iet mātes pēdās. "Mana pirmā nopietnā darbavieta bija laikrakstā Diena. 1993.gadā sāku strādāt sporta nodaļā." Dienā Kaspars sabija līdz 1995.gadam, pagūdams tikt pat līdz pasaules hokeja čempionātiem Slovākijā un Dānijā, Kopenhāgenā. Tad sekoja apmēram pusotru gadu posms Vakara Ziņās. "Sākums bija labs," atzīst Kaspars. "Bet tad sākās dažādas nepatīkamas kampaņas..." Vēl kā Vakara Ziņu reportieris aizbraucis uz olimpiskajām spēlēm Atēnās, Kaspars drīz pēc atgriešanās mājās no avīzes aizgāja. Andrejs Migla Liepājā iegādājās pusi mājas, un, palīdzēdams tēvam to remontēt, nemanot savā dzimtajā pilsētā bija atgriezies arī Kaspars. Un nu viņam pašam ostmalā pieder puse mājas, un Miglu dzimta Liepājā turpinās jau trešajā paaudzē.
"Internets man ir veca mīlestība," neslēpj Kaspars. "Taču tāda īsta interese par portāla veidošanu radās vienā no Jūrmalas semināriem, kurā dāņi stāstīja nevis par interneta lielajām iespējām, bet par mazām, praktiskām detaļām, par to, ko tas var dot ikvienam iedzīvotājam." Savu ideju Kaspars izklāstīja Kurzemes Vārda īpašniekiem un arī pārliecināja viņus, ka "labs labu nemaitā". Proti, ka portāls var būt gan ļoti noderīgs avīzei, gan avīze — portālam. Kaspara padoms ikvienam potenciālajam portāla veidotājam šodien ir: dariet to kopā ar dienas laikrakstu! Jo pats galvenais portālā ir saturs, un avīze to vislabāk var nodrošināt. Tas, protams, nenozīmē, ka portāla veidotāji paši par to nemaz nedomā — informāciju, kas nav turama, piemēram, policijas ziņas, sporta spēļu rezultātus, portālā var izlasīt pat pirms tie nokļūst avīzē. 
Svarīgi arī atrast īstos cilvēkus. "Ja programmētājs ir tikai izpildītājs, tad nekas labs nesanāks." 
Kopš šā gada sākuma liepājniekiem.lv beidzot ir arī pašam savs budžets un regulārs atalgojums gan portāla vadītājam, gan administratorei, kas kasparam pievienojusies pērnā gada nogalē, jo darba apjomi, tāpat kā reklāmdevēju skaits, visu laiku aug. "Lai iegūtu reklāmdevēju uzticību, paiet ilgs laiks. Tev ir jāpierāda, ka portāls nav vienai dienai, vienai nedēļai vai mēnesim. Galvenais nav portālu izveidot, bet to noturēt," apgalvo tā veidotājs.
Joprojām ar lielu prieku Kaspars Migla veido pasaules un Latvijas ziņu lapu Liepājas laikrakstā Kurzemes Vārds, pārrauga avīzes sporta lappusi un, protams, ik dienas aktualizē portālu liepajniekiem.lv "Par nākotni neesmu domājis. Šobrīd man sagādā baudu tas, ko daru. Galvenais, ka mani saprot un atbalsta." 
Pārkāpjot 30 gadu slieksni, Kaspars esot sapratis, ka jāmācās. "Tas dod vispusīgāku izpratni par notiekošo." Nu jau Kaspars ir Baltijas Krievu institūta Juridiskās fakultātes 2.kursa students. Pa laikam atsvaidzinot arī svešvalodu zināšanas.
***
1993—1995
Sporta nodaļas reportieris, laikraksts Diena
1995—1996
Sporta ziņu reportieris, laikraksts Vakara Ziņas 
1997—
Latvijas un pasaules ziņu apskatnieks, laikraksts Kurzemes Vārds
2002— 
Portāla liepajniekiem.lv vadītājs

Triju Zvaigžņu ordenis – arī par finansiālu atbalstu
Imants Vīksne,  NRA  04/19/05     Par nopelniem Latvijas labā ar goda zīmēm nolemts apbalvot vairākus desmitus izcilnieku: gan augstas raudzes ārzemju diplomātus, gan vienkārša darba godprātīgus darītājus. 
Neatkarīgā secina, ka pateicības paušana nav vienīgā ordeņu misija – tiem var būt arī svarīga nozīme apbalvojamā un viņa izvirzītāja attiecību veidošanā. Ar IV šķiras Triju Zvaigžnu ordeni nolemts apbalvot Ziemeļelbas Evaņģēliski luteriskās baznīcas viceprezidentu Heningu Krāmeru, kurš uzreiz pēc dzelzs priekškara krišanas uzņēmās rūpes par Latvijas luterticīgajiem. Visus šos gadus Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai (LELB) no Vācijas sniegta palīdzīga roka naudas un dažādu organizatoriska rakstura darbu veidā. Tas noticis, neraugoties uz būtiskām ideoloģiskām pretrunām starp abām organizācijām. Atšķirībā no Latvijas luterāņiem vācieši ir daudz liberālāki gan attiecībā uz sieviešu ordinēšanu, gan jautājumā par homoseksualitāti. 2002. gadā, kad no baznīcas par nepareizas seksuālās orientācijas publisku atzīšanu padzina mācītāju Māri Santu, šīs pretrunas saasinājās tiktāl, ka pat izraisīja baumas par vāciešu dusmām un finansiālās palīdzības iespējamo apcirpšanu. 
Arhibīskapa vietnieks Pāvils Brūvers teic, ka baznīcas vadības rīcība, iesakot apbalvošanai viņa kolēģi Vācijā, nekādi nav saistāma ar finansēm. Tā esot patiesa pateicība par viņa ieguldījumu. Mācītājs atzīst, ka pēdējos gados no Vācijas saņemtās naudas daudzums tiešām samazinās, taču tas notiek likumsakarīgi – Latvijas luterāņi aizvien stabilāk nostājas paši uz savām kājām. Arī LELB Diakonijas centra vadītāja Iveta Bertolde atzīst, ka domstarpības starp abām organizācijām tik tiešām pastāv, taču baznīcu solidaritāti un partnerattiecības tās neietekmē. Ordeņu kapitulam (komisijai), kas Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas uzraudzībā izvērtē apbalvojumiem izvirzīto personības, šai gadījumā diskusijas diezin vai raisījās. Prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga paskaidro: "Nozīmīga palīdzība lielai sabiedrības grupai ir būtisks ieguldījums Latvijas labklājībā." Ceremonijā 3. maijā dažādus apbalvojamus saņems kopumā 102 personas. 
***
Ordeņu saņēmēju skaits
Triju Zvaigžņu ordenis. Devīze: Caur ērkšķiem uz zvaigznēm. Piešķir par sevišķiem nopelniem Tēvijas labā. 30
Viestura ordenis. Devīze: Esiet stipri un cīnieties. Piešķir par sevišķiem militāriem nopelniem. 9
Viestura ordeņa Bronzas goda zīme 1
Atzinības krusts. Devīze: Godaprāta ļaudīm. Piešķir par izcilu tēvijas mīlestību un par sevišķiem nopelniem valsts, sabiedriskajā, kultūras, zinātnes, sporta un izglītības darbā. 24
Atzinības krusta goda zīmes 28
Fizika izgaismos arī Rīgu
Māris Krūmiņš,  NRA  04/19/05     ANO izsludināto Starptautisko Fizikas gadu atzīmē Latvijā.
Starptautiskā fizikas gada ietvaros šovakar arī Rīgā notiks pasaules mēroga akcija Fizika izgaismo pasauli – gaismas stars, kas vakar vakarā (50 gadus pēc ievērojamā fiziķa Alberta Einšteina nāves) sāka ceļu apkārt pasaulei no Prinstonas (ASV pilsēta, kur mūža pēdējos gadus pavadīja A. Einšteins), sasniegs Latvijas galvaspilsētu.
Paredzēts, ka īsi pēc saulrieta (ap 21.30) četri lāzera stari, kas nāks no galvenajām fizikas zinātniskajām iestādēm, krustosies ar hēliju pildītā balonā, kas nostiprināts pie Akmens tilta (centra pusē), veidojot Einšteina gaismas tiltu. Fizikas un matemātikas fakultātes studenti, bruņojušies ar kabatas lukturīšiem vai diožu lāzeriem (pointeriem), sarīkos savdabīgu gaismas stafeti pāri Akmens tiltam.
Fizika izgaismo pasauli ir tikai viens no daudzajiem projektiem, kurus zinātniskā sabiedrība realizē ANO Ģenerālās asamblejas pasludinātajā Starptautiskajā fizikas gadā. Šā gada uzdevums ir vairot sabiedrības priekšstatus par fiziku, palielināt fiziku studējošo skaitu koledžās un universitātēs, kā arī akcentēt lielo fizikas ieguldījumu zinātnē un tehnoloģijās un tās ietekmi uz sabiedrību. Gads nav izvēlēts nejauši – šogad aprit ne tikai 50 gadu kopš A. Einšteina nāves, bet arī 100 gadu, kopš viņš žurnālā Annalen der Physik publicēja trīs revolucionārus teorētiskus darbus, izskaidrojot gaismas dabu, Brauna kustību un liekot pamatus vispārējai relativitātes teorijai. Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūta direktora vietnieks Andris Krūmiņš, kurš koordinē pasākumu Latvijā, Neatkarīgajai atgādināja, ka arī mūsu valstī izvirzīts uzdevums galvenokārt augstskolās par budžeta finansējumu attīstīt dabas un inženierzinātnes. Šo zinātņu atbalstam tiek izmantots Eiropas struktūrfondu finansējums.

Simtgadīgu ozolu aleja Gulbenē tomēr paliks 
Evija Hauka,  Diena  04/20/05      Pretēji bažām, ka Gulbenē varētu izcirst vairāk nekā 100 gadu veco ozolu aleju gar Brīvības ielu, otrdien pilsētas domes izveidotā speciālā komisija nolēma, ka jānozāģē tikai divi potenciāli bīstami, miruši koki, Dienai apliecināja domes izpilddirektors Gvido Stucka. Komisijā bija pārstāvēta gan Gulbenes virsmežniecība, Madonas rajona vides pārvalde, gan pašvaldības labiekārtošanas iestādes, mediji un vietējie vides aktīvisti. Nokaltušos zarus nozāģēs, konsultējoties ar dabas aizsardzības speciālistiem. 
Jautājums par alejas izciršanu aktualizējās pēc janvāra vētras, kuras laikā nolūza vairāki lieli zari. Pašvaldība sāka bažīties, ka veco, dobumaino ozolu zari lūstot var apdraudēt iedzīvotājus un satiksmi. 
Lielākās bažas par koku likteni pirms tam pauda Latvijas Entomoloģijas biedrība (LEB), kura ekspertīzē atzina, ka no 20 ozoliem divus var nozāģēt, pārējie ir veseli. 
LEB norāda, ka koks tiek uzskatīts par pilnīgi veselu, ja tas ir dzīvs, lai arī tam ir nokaltuši zari. Dabiska un nekaitīga ir parādība, ka platlapju kokiem, satrupējot serdei, veidojas iekšējie dobumi. 
Eksperti alejā konstatēja septiņas aizsargājamas bezmugurkaulnieku sugas, piemēram, tādu retu sugu kā sirseņu īsspārnis. Koki veterāni, kuru augšanai vajadzīgas vismaz divas cilvēku paaudzes, ir dzīvesvieta desmitiem tūkstošu organismu — ķērpju, sūnu, gliemežu, kukaiņu. LEB vaboļpētnieku apvienības priekšsēdētājs Dmitrijs Teļnovs stāsta, ka uz viena ozola sastopamas vairāk nekā 500 kukaiņu sugu, indivīdu skaits pēc aptuvenām aplēsēm nav mazāks par 10 000. Kā alternatīva veco koku izciršanai Eiropā aprobētas un arī Latvijā tiek piedāvātas metodes, kā tos nostiprināt.

Riteņbraucēji prasa telpu
Imants Vīksne,  NRA  04/21/05    Degvielas krīzes dēļ riteņbraucēju saime Rīgas satiksmē strauji vairojas.
Rīgas pašvaldības stūrgalvīgā nostāja, ka velosatiksme mērenajā klimatiskajā joslā nav iespējama, var būtiski saasināt galvaspilsētas transporta problēmas.
Kaut gan formāls atbalsts velosipēdu lietošanai ik gadu tiek pausts visdažādākajās pašvaldības koncepcijās, reāli par riteņbraucējiem netiek domāts. Cenšoties izcīnīt vietu uz ceļa pašu spēkiem viņi pārkāpj noteikumus, cīkstas ar citiem satiksmes dalībniekiem un bieži vien šajā cīņā zaudē. Šogad, neraugoties uz vēlīno pavasari, satiksmes negadījumos cietuši jau 33 riteņbraucēji, bet viens gājis bojā. 18 velosipēdisti avārijas ir izraisījuši. Tieši satiksmes bīstamība ir arguments, kāpēc riteņbraukšanas klubā Marss notiek dzimumu diskriminācija. Treneris Jānis Krišlauks atzīstas, ka viņam vienkārši bail izdzīt Rīgas ielās meitenes. Pirms dodoties automašīnā pakaļ savam puiku ganāmpulkam, treneris bagāžniekā ieliek vairākus velosipēdu rezerves riteņus – Rīgas ielas pret riteņbraucējiem ir tikpat neviesmīlīgas kā to apsaimniekotāji.
Pilsētas Satiksmes departaments deklarē, ka velosipēds ir "veselīgs un videi draudzīgs alternatīvs pārvietošanās veids. Cilvēki to izmanto arvien vairāk, tāpēc nepieciešams attīstīt veloinfrastruktūru". Ticamību drīzai šā lozunga ieviešanai dzīvē mazina piebilde "Rīgas domes budžeta iespēju robežās". Kopš 2001. gada, kad izveidots veloceliņš Imanta–Vecrīga, jauni uzlabojumi velosatiksmē nav veikti. Savukārt esošajam celiņam nolupusi krāsa un vietām priekšā aizlikti jauni šķēršļi – metāla barjeras vai ietvju apmales. Arī šogad budžetā naudas veloceļu būvniecībai nav.
Satiksmes departamentā pilsētas velosatiksmi darba apvienošanas kārtībā pieskata starptautisko projektu direktore Olita Sproģe. Viņa uzskata, ka par spīti finansējuma trūkumam kaut kas tomēr ir darīts, lai karte ar pilsētas velomaršrutu shēmām kādreiz pārtaptu realitātē. Ir izstrādāti tehniskie projekti veloceļiem Centrs–Berģi un Centrs–Mežaparks–Vecmīlgrāvis. Tiek izstrādāts tehniskais projekts veloceļam Vecmīlgrāvis-Vecāķi un notiek priekšizpēte veloceļam Centrs–Dārziņi.
Skeptiski pašvaldības grandiozos plānus vērtē Oļegs Stoļarovs, kuram riteņbraukšana kļuvusi par profesionālu nodarbošanos, pārdodot velokurjera pakalpojumus. 
"Rīgas dome par miljoniem solās kaut kad būvēt veloceļus, lai gan būtu jāsāk ar elementārām lietām esošajā ielu tīklā – jāierīko uzbrauktuves un jāatdala joslas," skaidro veloentuziasts. Riteņbraucējiem principiāli ir tās pašas vajadzības, kas invalīdiem ratiņkrēslos, māmiņām ar ratiņiem un skrituļslidotājiem, tāpēc šo grupu intereses būtu jāskata vienoti. Sākt varētu, piemēram, ar Tērbatas ielas slēgšanu vieglajam autotransportam, centra ietvju aprīkošanu ar uzbrauktuvēm un velostāvvietu izveidi pie sabiedriski nozīmīgām iestādēm. Šīs prasības tiek skandētas kā mantra, taču dzirdīgu ausu nav.
Viens no iemesliem šādai attieksmei ir priekšstata trūkums par velotransporta daudzumu pilsētā. Vienīgais pētījums iedzīvotāju aptaujas veidā (tas mazina ticamību) veikts pirms trim gadiem, un tajā 28% respondentu apgalvoja, ka vasarā ar riteni braucot regulāri. Kā lēš Ceļu satiksmes drošības direkcijas (CSDD) speciāliste Valda Kjaspere, tagad velobraucēju varētu būt daudz vairāk – to parādot izsniegto velobraucēju apliecibu skaits. Pērn eksāmenus nolika 7000 cilvēki, un viņiem būtu jāpieskaita tie riteņbraucēji, kuriem ir citas kategorijas tiesības vai tādu nemaz nav. Velosipēda augošo popularitāti nodrošina ne tikai degvielas cenas, bet arī ātrums. To parāda kurjeru pakalpojumu aplēses. Vasaras periodā Rīgā velokurjers garantē piegādi adresātam ne vēlāk kā 45 minūšu laikā no sūtījuma saņemšanas brīža. Autokurjers – divu stundu laikā no sūtījuma saņemšanas brīža.

Vēl joprojām 
pieturas saulains laiks, taču 
jau no otrdienas pavisam negaidīti 
termometra stabiņš sāka strauji slīdēt uz 
leju un šodien gaisa temperatūra vairs ir ti-
kai +3oC. Bet trakākais ir tas, ka tuvākajās 
dienās tiek solīts sniegs!!! Taču par spīti ne-
gaidīti aukstajam laikam, pumpuri koku za-
ros plaukst ne vairs pa dienām, bet pa 
stundām. Arī dārzi kļūst arvien 
sakoptāki un krāšņāki...

Anda Jansone, trešdien, 20. aprīlī