K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 391: 2005. g. 1. - 7. aprīlis

Eiropā un pasaulē...

Ministre noraida Krievijas vēlmi uz savu roku remontēt Salaspils memoriālu 
Gunta Sloga,  Diena  04/02/05     Kultūras ministre Helēna Demakova (TP) piektdien stingri noraidīja Krievijas vēstniecības centienus jau drīzumā sākt Salaspils memoriāla atjaunošanu, kam Maskava atvēlējusi 250 000 dolāru un ko tā cer daļēji restaurēt jau līdz Uzvaras svētkiem. H.Demakova šos Krievijas pūliņus saista ar nesen Maskavas izprovocēto skandālu par jauno Latvijas vēstures grāmatu un tajā minēto Salaspils nometnes nosaukumu, kā arī vēlmi izmantot memoriāla jautājumu propagandas nolūkos turpmāk. Ministre atgādina, ka vēl pirms Krievijas vēstniecības paziņojumiem par vēlēšanos atjaunot memoriālu, jau bija sākts darbs ar tā restaurācijas plānu un to, visticamāk, varētu atjaunot, piesaistot ES naudu. Krievijas vēstniecības viedokli Dienai piektdien neizdevās iegūt.
Tā kā Krievija vēlas iesaistīties bijušās koncentrācijas nometnes piemiņas vietas atjaunošanā, šonedēļ vēstniecības pārstāvis piedalījās apspriedē par iespējamo restaurāciju.
Kā stāstīja Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas (VKPAI) vadītājs Juris Dambis, Krievijas diplomātam skaidrots, ka vispirms ir jāizstrādā projekts monumenta atjaunošanai un tikai tad var ķerties pie konkrētiem darbiem. "Krievijas vēstniecībā mums teica, ka būtu ar mieru aktīvi iesaistīties visos [memoriāla atjaunošanas] darbos. Taču viņi ir jāpiebremzē, tur nevar vienkārši ņemt un betonēt uz savu roku," saka J.Dambis. Līdz šim VKPAI noraidījusi Krievijas nodomus pašiem sākt darbus.
Krievijas vēstniecības pārstāvis Sergejs Toropovs visas dienas garumā piektdien nerada laiku atbildēt uz Dienas jautājumiem un ieteica informāciju meklēt avīzē Telegraf. Kā vēsta šis laikraksts, VKPAI un vēstniecība jau vienojušās par restaurācijas darbu sākšanu. Tuvāko divu nedēļu laikā sākšoties pirmie memoriāla remonta darbi, lai daļa no tiem būtu pabeigta jau līdz 9.maijam. Kā avīzei stāsta vēstniecības pārstāvis, jau esot nolūkotas firmas, kas veiks remontdarbus. V.Dambis apgalvojumus par vienošanos noraida.
H.Demakova un VKPAI vadītājs uzsver, ka Krievijas vēstniecības nodomi neīstenosies, jo pieminekļu atjaunošana notiek stingrā valsts kontrolē. VKPAI un Kultūras ministrija atzīst — Krievijas vēstniecība esot ļoti neapmierināta, ka abas institūcijas bremzē tās nodomus Salaspilī. "Viņi ļoti grib mums diktēt, taču viņi to nevar," saka J.Dambis. 
Viņš skaidro, ka ikviens šāds objekts pēc vairākām desmitgadēm ir jārestaurē. Arī Ivara Strautmaņa un plaša autoru kolektīva projektēto, 1967.gadā atklāto Salaspils memoriālu ir skāris laika zobs. Metāla konstrukcijas ir ierūsējušas, izdrupuši akmens un betona veidojumi. Taču līdzīgi kā citos šādos gadījumos ir nepieciešama lēna un nopietna sakārtošana, nevis pokazuha, saka VKPAI pārstāvis.
Kāds avots diplomātiskajās aprindās Dienai stāsta, ka netipiska ir ne vien vēstniecības vēlme uz savu roku remontēt memoriālu. Krievijas vēstnieks Viktors Kaļužnijs arī nosūtījis vēstules uz daudzām vēstniecībām Rīgā, lūdzot ziedot naudu Salaspils atjaunošanai. Vēstulē pat ticis norādīts bankas konts un organizācijas — militārās vēstures biedrības Memoriāls — vārds, kam nauda pārskaitāma. Tā kā šī ir diplomātiem neierasta prakse, tad citas ārvalstu vēstniecības uz šo V.Kaļužnija aicinājumu neesot atbildējušas.

ASV Valsts departamenta pārstāvis: Buša vizīte Latvijā nav signāls Maskavai 
Irina Jesina,  Diena  04/04/05     Lai apspriestu politiskās un ekonomiskās sadarbības jautājumus, Latvijā dažu stundu vizītē svētdien ieradies ASV valsts sekretāra vietnieks Roberts Zoeliks. Citu jautājumu starpā ar Latvijas valdības pārstāvjiem viņš apsprieda ASV prezidenta vizīti Rīgā, Valsts prezidentes Vairas Vīķes–Freibergas braucienu uz Maskavu, kā arī naudas atmazgāšanas problēmas Latvijas bankās, par ko nobažījies ASV Valsts departaments.
Ārvalstu žurnālistu vaicāts, kādu signālu ASV prezidents Džordžs Bušs dos Maskavai, apmeklējot Rīgu pirms 9.maija svinībām, R.Zoeliks atbildēja, ka tas drīzāk būšot signāls nevis Maskavai, bet Latvijas tautai, kā arī pārējām Baltijas valstīm, ka ASV tās turpinās atbalstīt drošības un ekonomikas ziņā. "Atklāti sakot, nevajag skatīties uz Latvijas vizīti kā uz signālu Krievijai, tās ir attiecības ar Latviju. Prezidents arī brauks uz Maskavu, lai atzīmētu Otrā pasaules karas beigas. ASV un Padomju Savienība ziedoja dzīvības un bagātību, lai uzvarētu fašismu un nacistus Eiropā… Šie notikumi liek ASV lepoties ar attiecībām ar Eiropu," teica R.Zoeliks.
Premjers Aigars Kalvītis žurnālistus informēja, ka ASV Valsts departamenta pārstāvim lūgts izteikt atbalstu Latvijas iestājai Starptautiskajā ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (OECD), bezvīzu režīma nodrošināšanai Latvijas iedzīvotājiem ieceļošanai ASV, ka arī runāts par naudas atmazgāšanas noziegumu apkarošanu kopējiem spēkiem un investīciju piesaisti Latvijai. Kā valsts, kas kļuvusi ES dalībniece un kura uzņēmusi labu reformu tempu, Latvija varētu ieinteresēt Amerikas investorus, kuru uzmanību R.Zoeliks solīja pievērst Latvijai.

Krievijas vēstniecība pārmet centienus kavēt Salaspils memoriāla atjaunošanuLETA  04/04/05     Krievijas vēstniecība Latvijā aicina pievērst lielāku uzmanību Salaspils memoriāla atjaunošanai un saskata mēģinājumus kavēt Krievijas puses centienus sākt vēstures pieminekļa rekonstrukciju. 
Vēstniecības paziņojumā medijiem teikts, ka šā gada 31.martā memoriāla atjaunošanai izveidotās darba grupas tikšanās laikā Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas (VKPAI) vadītājs Juris Dambis devis atļauju kompleksa teritorijā veikt tādus darbus, kam nav nepieciešama projektēšanas dokumentācijas papildināšana, piemēram, jumta remontu. 
Tāpēc vēstniecība pauž izbrīnu par Dambja "īso atmiņu", jo jau divas dienas vēlāk viņš "medijiem stāsta, ka līdz šim VKPAI noraidījusi Krievijas nodomus pašiem sākt darbus". 
Vēstniecība izsaka arī citus pārmetumus VKPAI darbībai, piemēram, divu nedēļu laikā Dambis aizņemtības dēļ nespējis rast laiku, lai ar vēstniecības padomniekiem pārspriestu memoriāla atjaunošanas jautājumu. Tāpat bez rezultātiem beigušies Krievijas vēstnieka Latvijā mēģinājumi telefoniski sazināties ar Dambi. 
Šāda VKPAI vadītāja rīcība liek apšaubīt viņa vēlmi sadarboties ar vēstniecību Salaspils memoriāla atjaunošanā, teikts Krievijas vēstniecības paziņojumā. 
Krievijas vēstniecība uzsver, ka ideju atjaunot Salaspils memoriālu atbalsta Latvijas Ārlietu ministrija, ko apliecina tās nosūtītā nota Krievijas vēstniecībai. Dokumentā teikts, ka "Latvija neiebilst un atbalsta vēstniecības sadarbību ar Latvijas atbildīgajām institūcijām vēsturiskā pieminekļa saglabāšanai". 
Paziņojumā uzsvērts, ka "15 gadus pēc Latvijas neatkarības atgūšanas memoriāla komplekss atrodas uz sabrukšanas robežas, jo valdība tā uzturēšanai ik gadu atvēl tikai 25 000 latus, no kuriem 19 000 latu tiek tērēti strādājošo algām un tikai apmēram 6000 atvēlēti kompleksa uzturēšanai". 
Krievijas vēstniecība retoriski jautā: "Kāpēc ne antihitleriskās koalīcijas valstis, ne UNESCO nevērš Latvijas valdības uzmanību uz to, ka unikāls fašisma un holokausta upuriem veltīts memoriāls atrodas kritiskā stāvoklī, bet Latvijas valsts jau 15 gadus ne tikai neko nedara tā uzlabošanai, bet pat kavē centienus to darīt?" 
Krievijas vēstniecība uzsver, ka līdzdalība Salaspils memoriāla atjaunošanā ir viens no tās centrālajiem uzdevumiem, gatavojoties otrā pasaules kara beigu 60.gadadienas atzīmēšanai. 
Kā ziņots, VKPAI izstrādā Salaspils memoriāla ansambļa izpētes un renovācijas projektu, lai pēc sniega nokušanas varētu uzsākt nepieciešamos darbus, aģentūru LETA iepriekš informēja VKPAI vadītāja vietnieks Jānis Asaris. 
Aprīļa sākumā VKPAI speciālistu komisija plāno apsekot ansambli un noskaidrot nepieciešamo renovācijas darbu secību, kā arī precizēt darbu izpildes metodiku un apjomu, lai būtu iespējams pabeigt renovācijas projekta izstrādi. 
Asaris informēja, ka VKPAI 18.martā saņēmusi iesniegumu, kuru Salaspils memoriāla autoru kolektīva vārdā parakstījis profesors Ivars Strautmanis. Iesniegumā norādīts, ka nepieciešams izstrādāt kompleksu Salaspils memoriālā ansambļa izpētes un renovācijas projektu, uz kura pamata tiktu veikta nepieciešamā restaurācija. Autori arī uzskata, ka tieši Latvijai būtu nepieciešams uzņemties atbildību par memoriāla atjaunošanu. 
Kā norāda VKPAI pārstāvji, Salaspils memoriāls Latvijā ir valsts nozīmes vēstures piemineklis. Tas ir arī viens no lielākajiem šādiem kompleksiem Eiropā. Memoriāls atrodas Salaspils pašvaldības īpašumā, bet valsts ik gadu piešķir līdzekļus tā uzturēšanai, teikts VKPAI paziņojumā presei. Inspekcija norāda, ka renovācijas finansēšanai būs nepieciešami gan valsts, gan pašvaldības, gan privātie līdzekļi. 
Pēc VKPAI informācijas, savu atbalstu remonta veikšanai piedāvājusi arī Krievijas vēstniecība Latvijā un citi atbalstītāji. Kā norāda inspekcija, atzinīgi tiks novērtēta ikviena ziedotāja vēlēšanās iesaistīties memoriāla atjaunošanā. 
Jau ziņots, ka Salaspils memoriāls nacistiskā terora upuru piemiņai tika atklāts 1967.gada oktobrī. Jau 1995.gadā tika konstatēts, ka piemineklis ir kritiskā stāvoklī, un tika sākti rekonstrukcija. 
EK nākamajos divos gados Latvijai prognozē straujāko ekonomikas attīstību ES 
LETA  04/04/05     Latvijas iekšzemes kopprodukts (IKP) šogad varētu palielināties par 7,2%, kas būtu straujākais pieaugums starp Eiropas Savienības (ES) valstīm, savā jaunākajā pusgada ziņojumā par ES ekonomiskās attīstības prognozēm paredz Eiropas Komisija (EK).
Nākamo straujāko ekonomikas pieaugumu šogad EK prognozē Lietuvai - par 6,4% un Igaunijai - par 6%, kamēr lēnākais ekonomikas pieaugums ir gaidāms lielākajā eirozonas valstī Vācijā - par 0,8%. Zems IKP pieaugums būs arī tādās valstīs kā Nīderlande - par 1%, Portugāle - par 1,1% un Itālija - par 1,2%.
Visu 25 ES valstu ekonomika, pēc EK prognozēm, šogad palielināsies par 2%, kas būs lēnāks pieaugums nekā 2004.gadā, kad savienības valstu ekonomika palielinājās par 2,4%. Vēl lēnāks ekonomikas pieaugums - par 1,6% - tiek prognozēts eirozonai.
Savā iepriekšējā prognozē, kas tika publiskota pagājušā gada oktobrī, EK bija paredzējusi, ka visu ES valstu ekonomika šogad pieaugs par 2,3% un eirozonas valstu ekonomika - par 2%.
Pretēji šai samazinājuma tendencei Latvijas IKP pieauguma prognoze 2005.gadam ir paaugstināta no 6,7% līdz 7,2%, kamēr Lietuvas un Igaunijas ekonomikas pieauguma prognozes nav mainītas.
Arī 2006.gadam EK Latvijai prognozē visstraujāko IKP pieaugumu savienībā - par 6,9%. Igaunijas ekonomika, pēc EK prognozēm, nākamgad palielināsies ar 6,2% un Lietuvas ekonomika - par 5,9%. Tai pašā laikā visu 25 ES valstu ekonomika 2006.gadā augs par 2,3% un eirozonas valstu ekonomika - par 2,1%.
Savā ziņojumā EK norāda, ka Latviju pašlaik raksturo straujš IKP pieaugums un liels tekošā konta deficīts. Galvenie izaugsmi veicinošie faktori ir investīcijas pamatlīdzekļos un privātais patēriņš, kuru ir veicinājusi aktīvā kreditēšana, un daudz mazākā mērā - arī nodarbinātības un faktisko ienākumu pieaugums.
Arī investīcijas pamatlīdzekļos stimulēja kreditēšanas pieaugums, bet šeit vērā ņemami bija arī tādi faktori kā ES fondu līdzekļu ieplūšana un makroekonomiskā stabilitāte.
EK norāda, ka straujāk augošās Latvijas nozares pērn bija celtniecība un transports un sakari, bet rūpniecības produkcijas izlaide auga mērenākā tempā. Eksporta pieaugums, kas sasniedza 20%, tomēr nespēja pārsniegt importu, kas auga aptuveni par 25% un līdz ar to Latvijas ārējās tirdzniecības deficīts vēl vairāk palielinājās.
Attiecībā uz diviem nākamajiem gadiem EK atzīmē, ka arī turpmāk galvenais ekonomiskās attīstības dzinējspēks būs vietējais patēriņš, pirmām kārtām investīcijas, un jūtami pieaugs mājokļu celtniecība.
Arī privātais patēriņš saglabāsies spēcīgs, pateicoties labākai kredītu pieejamībai un mērenam iedzīvotāju faktisko ienākumu pieaugumam.
Lai gan importa pieaugums šogad varētu mazliet samazināties, samazinot ārējās tirdzniecības deficītu, tas deficīts joprojām saglabāsies augstā līmenī.
Attiecībā uz inflāciju, kas pagājušajā gadā Latvijā sasniedza 6,2%, šim gadam EK prognozē cenu pieauguma samazināšanos līdz 5% un 2006.gadā - līdz 3,6%. Savukārt valsts budžeta deficīts 2005.-2006.gadā tiek prognozēts 1,5% no IKP līmenī. 

Berezovski neizdeva politisku motīvu dēļAgnese Margēviča,  NRA  04/05/05     Ģenerālprokuratūra 31. martā – mēnesi pēc tam, kad Krievija lūdza tai izdot Rīgā iebraukušo uzņēmēju Borisu Berezovski – sniegusi kaimiņvalstij skaidrojumu, ka šis lūgums nav izpildīts politisku motīvu dēļ, un atsaukusies uz Eiropas Padomes konvenciju par izdošanu, nevis ANO bēgļu konvenciju, kā prognozēts iepriekš.
Krievijas uzņēmējs, par oligarhu dēvētais B. Berezovskis, kurš kritis Kremļa nežēlastībā, tiek vajāts sakarā ar krimināllietu un bēgļa statusā slēpjas Lielbritānijā, 25. februāra rītā ieradās Rīgā, taču jau pēcpusdienā pameta Latvijas teritoriju. Latvijas varas iestādes ļāva viņam netraucēti izbraukt no valsts.
Krievijas vēstniecība 3. martā izplatītajā paziņojumā brīdināja, ka "jebkādas atsauces uz bēgļa statusu, kāds ir B. Berezovskim, nav tiesiskas, jo 1951. gada 2. jūlija konvencija par bēgļa statusu paredz bēgļa aizturēšanu, ja viņš atrodas starptautiskajā meklēšanā". 31. martā Krievijas Ģenerālprokuratūrai nosūtītajā atteikumā šis lēmums pamatots ar Eiropas Padomes konvencijas par izdošanu 3. panta 2. daļu, tātad – politisku motīvu dēļ. Šī konvencijas norma noteic, ka izdošana nav pieļaujama, ja lūguma saņēmējai pusei ir pietiekams pamats uzskatīt, ka lūgums par izdošanu ir saistīts ar mērķi sākt kriminālvajāšanu vai sodīt personu sakarā ar tās politiskajiem uzskatiem, vai arī, ka attiecīgās personas tiesības var tikt pārkāptas iepriekšminēto iemeslu dēļ. Ģenerālprokurors Jānis Maizītis jau iepriekš skaidroja, ka "no Krievijas saņemtajos dokumentos ir redzams, ka Berezovskim izbeigta izdošanas procedūra un viņam ir piešķirts politiskā bēgļa statuss. Izdošana no Lielbritānijas ir izdošana politisku motīvu dēļ". 
Krievijas laikraksts Ņezavisimaja gazeta vēstīja, ka B. Berezovska advokāts norādījis – 2003. gada septembrī piešķirot bēgļa statusu, Lielbritānijas varas iestādes atzinušas, ka ir pamatotas bažas par iespējamu B. Berezovska vajāšanu politisku motīvu dēļ pēc atgriešanās Krievijā.Vai kūlas dedzinātāji saņems ES līdzekļus?
LETA  04/05/05    Sarežģītā administrēšana atbilstoši Eiropas Savienības (ES) prasībām neļauj ieviest sankcijas, kas liegtu saņemt vienotos platības maksājumus (VPM) par platībām, kurās dedzināta iepriekšējā gadā nenopļautā zāle jeb kūla, to atzina Zemkopības ministrijas (ZM) Preses un sabiedrisko attiecību nodaļā. Iepriekš zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS) izteicās, ka tās platības, kurās tiks konstatēta kūlas dedzināšana, nevarēs kvalificēt VPM saņemšanai. VPM ir atbalsts par atbilstoši uzturētu lauksaimniecībā izmantojamo zemi, ko var saņemt ne tikai lauksaimnieki, bet arī zemes apsaimniekotāji. Maksājums par hektāru apsaimniekotās zemes ir 20,66 eiro jeb 14,52 lati. Tagad ZM skaidro, ka ES regulas nosaka stingras prasības fiziskās kontroles veikšanai VPM pieteiktajā zemē. Kontrole ir jāveic pēc visu pieteikumu apkopošanas, līdz ar to tas notiktu ne agrāk kā jūlijā. Tad jau vairs nav iespējams konstatēt kūlas dedzināšanas faktu, jo zāle sen jau ir ataugusi. 

Lai pieminētu Romas pāvestu, piektdien Latvijā būs sēru diena
DELFI  04/05/05     Lai pieminētu Romas pāvestu Jāni Pāvilu II, Ministru kabinets izsludinājis piektdienu, 8.aprīli par sēru dienu visā Latvijas teritorijā, portālu “Delfi” informēja valdības Komunikācijas departamentā. 
Piektdien, 8.aprīlī būs jāpaceļ Latvijas valsts karogs sēru noformējumā. 
8.aprīlī, pulksten 10.00 no rīta pēc vietējā laika (11.00 pēc Latvijas laika), pirmdien paziņoja Vatikāna pārstāvis. Kardināli par pāvesta bēru norises laiku vienojušies pirmdienas tikšanās laikā Vatikānā. 84 gadus vecais Romas pāvests pēc ilgas slimības mira sestdienas vakarā. Jānis Pāvils II vadīja Romas katoļu baznīcu gandrīz 27 gadus, aizvadīdams vienu no ilgākajiem un veiksmīgākajiem pontifikātiem vēsturē. Tūlīt pēc ziņas par Jāņa Pāvila II nāvi, no visas pasaules uz Vatikānu sāka plūst veltījumi pāvestam. Baznīcas noteikumi nosaka, ka tagad deviņas dienas ilgs sēras. Pāvests acīmredzot tiks apbedīts kapenēs zem Svētā Pētera bazilikas. 

Britu žurnāls nepatieso par Latviju neatsauks
NRA  04/06/05     Lielbritānijā iznākošais žurnāls European Business, kas janvārī publicēja nepatiesu stāstu par kāda zviedru miessarga vētrainajiem piedzīvojumiem Rīgā, līdz šim vēl nav publicējis raksta atsaukumu.
Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš lūdzis European Business vadībai izskaidrot kļūmīgo rakstu un censties situāciju labot, bet pagaidām nesekmīgi. "Pēdējo reizi, kad sazinājos ar šī žurnāla pārstāvjiem, vienojāmies, ka kļūmīgajam rakstam atsaukumu tomēr nevajag publicēt, jo tajā bija minēta tikai Rīga, nevis Latvija, un mūsu valsts tēlam liels kaitējums nav radies. European Business pārstāvji man apsolīja, ka turpmāk pirms publicēšanas īpaši pārbaudīs informāciju par Latviju. Tāpat viņi ir gatavi turpmāk publicēt Latvijai labvēlīgus rakstus par mūsu ekonomisko dzīvi." O. Kalniņš uzsvēra, ka būtu jāizmanto ASV prezidenta Džordža Buša vizīte Latvijā un jāpanāk, lai tās atspoguļojums kopā ar informāciju par Latvijas ekonomiku parādītos pēc iespējas daudzos ārzemju preses izdevumos, arī žurnālā European Business.
Latvijas institūta direktors par notikušo informējis Latvijas vēstniecību Lielbritānijā un Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras ekonomiskās pārstāvniecības Apvienotajā Karalistē vadītāju Indru Freibergu. Viņi esot gatavi sniegt žurnālam European Business plašu informāciju par uzņēmējdarbības iespējām Latvijā. 

Sniegpulkstenīši melniem ziediemKaspars Dimiters,  Delfi  04/04/05     Kad uzzināju par Buša vizītes konkrētajiem datumiem, no dažu kustību puses tiku mudināts iesaistīties protesta akcijās. Uzrakstīju atbildes vēstuli, taču nenosūtīju. Nolēmu, ka labāk būs (kā draugu, tā ienaidnieku priekšā) šo vēstuli publicēt. 
Kopš 2002. gada nogales visa zemāk rakstītā sakarā esmu izteicies intervijās un publikācijās. Ar lūgumu atsaukt mūsu valsts atbalstu ASV vadītajai okupantu koalīcijai kā ģimene esam iesnieguši oficiālas vēstules premjerministram, ārlietu, iekšlietu ministriem un divkārt – prezidentei. Tapusi dziesma/plakāts “Tev, Amerika”, balāde “Josifs Gruzīns” (albumā “Ķīlnieku balādes”), akcijas EsParMieru ietvaros esmu izveidojis audio un video klipu. Toreiz biju PAR mieru. Šoreiz jau PAR personīgu atbrīvošanos no kosmopolītiskajiem meliem. 
2003. gada akcijas EsParMieru kulminācija bija vainaga nolikšana pie ASV vēstniecības. Madridē, Londonā, Romā un citur ielās izgāja simtiem tūkstošu neapmierināto, kamēr Rīgā pie sakoptā parciņa bija sanākuši kādi divi desmiti vientiešu, ieskaitot tradicionālās krievu mītiņotājas ar vēl pad. laikos aprakstītajiem vaskadrānu galdautiem - “mi za mir”. 
Protesta akcijas bija jārīko kopš 2002. gada nogales, un ar tādu pārliecību, tik gudri, ka prezidentei pat prātā neienāktu Bušu uzaicināt. Bet viss ir sajaukts, visi ir sarīdīti, liberālisma atrofēti vai neitralizēti sev izdevīgo nišu kompromisos. Nav ne politisku, ne sabiedrisku organizāciju, kas spētu tautu vienot. Varu un naudu turošo veiksminieku vienaldzība un ar meliem, nabadzību pazemotās tautas apātija jau kļuvuši metafiziski lielumi. 
Vispirms tikām pārprogrammēti, padarīti garīgi inerti, pret mūsu identitāti graujošajiem procesiem aizstāvēties nespējīgi, tad - atkarīgi no labklājības, varmācības, izlaidības kulta un, visbeidzot, ievilti kolaboracionisma slazdā kā irākiešu un citu ASV interešu ass tautu genocīda līdzdalībnieki. Prezidente kā augstas izglītības un plašas pieredzes psiholoģe tikai izmantoja šīs sekas, lai uz mūsu ideālu mirstīgajām atliekām būvētu savu “izcilo” politiku, vainagojot šo amorālo diplomātiju ar 21.g.s. lielākā masu slepkavas vizīti Rīgā. 
ASV profesors Noams Čomskis (Noam Chomsky) uzskata, ka prezidents Bušs pēc starptautisko tiesību un ASV likumu kritērijiem ir pelnījis augstāko soda mēru *. Divu gadu laikā nekādi neattaisnojama 100 000 irākiešu nogalināšana pielīdzināma genocīdam un tā īstenotāji - kara noziedzniekiem jeb huntai. 
Latvijā vairs neeksitē garīgi vesels tautas PRET. Nācijas pašaizsardzības instinkts ir izdzēsts. Esam ievesti jaunā verdzības fāzē, kas šoreiz, kā rādās, nebeigsies pat pēc 700 gadiem, jo nebūs vairs par latviešiem identificējamo, kas to sagaidīs. 
Visā pasaulē viss notiek, tikai pie mums Latvijā vēl mierīgi veras balti sniegpulkstenīši. Vēl tikai šogad. Kad Rīgā būs paviesojusies Hitlera metafora Džordžs (W) Bušs, sniegpulkstenīši uzziedēs melniem ziediem. 
Sakarību ilustrācijai daži citāti 
Dž.W.Bušs: “Dievs nenostājas nevienas tautas pusē, vēl mēs zinām, ka Viņš ir taisnības pusē. Mūsu jaukākie brīži kā nācijai pienāks tad, ja mēs uzticīgi kalposim par pamatu taisnībai savas un citu zemju pilsoņu labā.” 
Ādolfs Hitlers: “Nekad šajos garajos gados nav biežāk pienestu lūgšanu par šo : Kungs, nodrošini mūsu ļaudīm mieru mājās, dod un nosargā tiem mieru no ārvalstu ienaidniekiem.” (Nirnberga, 1936. gada 13. septembris) 
Dž.W.Bušs: “Es ticu, ka Dievs grib mani par prezidentu.” 
Ādolfs Hitlers: “Ja mēs sekosim šim ceļam, ja mēs būsim atbilstoši, čakli un godīgi, ja mēs tikpat lojāli un patiesi izpildīsim savus pienākumus, tad, tāda ir mana pārliecība, arī nākotnē Kungs Dievs mums palīdzēs tāpat, kā palīdzējis pagātnē.” (Bukeburgas Ražas svētki, 1937. gada 3. oktobris) Citātu avots - http://www.informationclearinghouse.info 
__________________ 
* ASV karaspēks civiliedzīvotājiem ļāva pamest Fallūdžū tikai daļēji. Iziešanai atvēlēja nedēļu, taču, lai apgrūtinātu evakuāciju, jau trešajā dienā atļāva pārvietoties tikai kājām, tad aizliedza iziet vīriešiem. Bēgļiem netika izveidotas nometnes vai nodrošināta minimālā iztika, medicīniskā aprūpe vai dzeramais ūdens. Pilsētā, kurā tika sagrautas 65% ēkas, palika vairāki simti tūkstoši civīliedzīvotāju. Karavīri iebruka dzīvokļos, noaglinot sirmgalvjus, sievietes, bērnus. Tika izmantoti konvenciju aizliegtie ieroči – depleted uranium lādiņi, fosfora un ķekaru (cluster) bumbas, napalms. Karadarbības laikā nevienam neļāva pamest pilsētu. Ģimenes, kas pūlējās aizbēgt peldus, tika snaiperu nogalinātas. Uzbrukuma sākumā pirmās sabombardēja slimnīcas un ambulances. New York Times oficiāli publicēja lielu bildi, kas atspoguļoja Fallūdžas centrālās slimnīcas ieņemšanu. Attēlā slimnieki, iztrenkti no gultām, kopā ar ārstiem, ieslēgti roku dzelžos, zaldātu stobru uzraudzībā gulēja uz grīdas. Tikai pēc šīs publikācijas, neuzskaitot ASV okupācijas spēku noziegumus plašāk, profesors Noams Čomskis rezumēja: “Savienoto Valstu prezidents pēc ASV likumiem par šo noziegumu vien ir pelnījis nāves sodu. Es domāju, tas ir rupjš Ženēvas Konvencijas pārkāpums. Ženēvas Konvencija precīzi un bez ambīcijām nosaka, ka slimnīcas, mediķu personāls un slimnieki visiem kaujiniekiem ikvienā konfliktā ir jāaizsargā.” 
http://www.chomsky.info/interviews/20041217.htm 1. aprīlī...

Bušs nominēts Cicerona balvai
Diena  04/01/05     ASV prezidents Džordžs Bušs pieteikts sabiedrības cieņas — Cicerona balvai nominācijā "Starptautiskā politika", aģentūrai BNS pavēstīja balvas koordinators Ēriks Volosovskis. Līdz šim balva piešķirta Islandes, Čehijas un Somijas prezidentiem. Cicerona balvu Dž.Bušam plāno pasniegt 7.maijā vizītes laikā Latvijā. Balvas piešķīrēji gan pieļauj, ka Cicerona balvas piešķiršana Dž.Bušam var izraisīt plašas diskusijas.

Vīķe-Freibergs uz Uzvaras dienas svinībām dosies Buša lidmašīnā
LETA  04/01/05     Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga uz Uzvaras svinībām Maskavā dosies kopā ar ASV prezidentu Džordžu Bušu viņa lidmašīnā. Kā informēja Valsts prezidenta kancelejas pārstāvis, kurš vēlējās palikt anonīms, piedāvājumu doties uz Maskavu kopā izteicis Bušs, kurš šādi vēlas Krievijas prezidentam Vladimiram Putinam demonstrēt atbalstu Latvijai. Tāpat Buša lēmumu ietekmējis arī Krievijas lēmums uz Uzvaras dienas svinībām uzaicināt Ziemeļkorejas līderi Kimu Čeniru. Kā ziņots, šo valsti ASV administrācija nodēvējusi par "vienu no pēdējiem tirānijas priekšposteņiem", bet Čenirs ir starptautiski izolēts Ziemeļkorejas īstenotās kodolprogrammas dēļ.
Uz Maskavu Vīķe‑Freiberga dosies jau 7.maijā, kad noslēdzas Buša vizīte Rīgā. Savukārt atpakaļceļu prezidente mēros sava laba drauga Francijas prezidenta Žaka Širaka lidmašīnā, kurš Rīgā ieradīsies neoficiālā viz ītē pēc Vīķes‑Freibergas ielūguma. Krievijas Ārlietu ministrija nevēlējās komentēt šādu Buša rīcību. Tāpat ministrijas pārstāvji nekomentēja, vai tiks mainīta Buša sagaidīšanas kārtība lidostā, ja kopā ar viņu no lidmašīnas izkāps Vīķe‑Freiberga. 

Pēc Buša vizītes Latvijā prognozē naftas plūsmas atjaunošanu Ventspils virzienā
LETA  04/01/05      Eksperti prognozē, ka pēc ASV prezidenta Džordža Buša vizītes Latvijā tiks atjaunota pirms vairākiem gadiem pārtrauktā naftas plūsma pa cauruļvadiem Ventspils virzienā.
Kā runā zinātāji, Bušs un viņa sabiedrotie Krievijā jau pirms kara sākšanas Irākā vienojušies, ka Latvijas Iekšlietu ministrijas ierosinājums vizītes laikā noteikt papildu brīvdienas būs signāls, ka naftai visi ceļi nu ir vaļā.
Tagad, kad šāds paziņojums izskanējis, ekspertiem kļuvis pilnīgi skaidrs, ka "truba vairs ilgi nestāvēs sausa". Turklāt tagad pat vairs neesot svarīgi, vai papildu brīvdienas patiešām tiks noteiktas.
Prieku par šādu ziņu jau paudis kādas pašvaldības vadītājs, skaidrojot, ka tagad nekas nebūs jāpārdod. Speciālisti gan norāda, ka sajūsmas paušana ir pāragra, jo atbilstoši Buša un kādas ietekmīgas Krievijas amatpersonas parakstītajam līgumam cauruļvadi bez atlīdzības tiks nodoti nezināmam ofšoram.
Jautāti par Buša ieinteresētību naftas plūsmas atjaunošanā Ventspils virzienā, tranzīta nozares pārstāvji norādīja uz sarežģīto shēmu, ko vairākus gadus izstrādājuši ASV prezidenta administrācijas speciālisti. Proti, tādējādi Bušs cerot panākt Latvijas tautas bezierunu atbalstu demokrātijas ieviešanā visā pasaulē. Kā atzinis ASV prezidents, arī divu miljonu iedzīvotāju balsis ir uzskatāmas par nenovērtējamu ieguldījumu. 

Valdībā un partijās...

Ministre turpina solīt, ka vērtēs Bukingolta darījumuRitums Rozenbergs, Uldis Dreiblats. speciāli NRA  04/02/05     Skandalozo darījumu starp Rīgas Tehnisko universitāti (RTU) un partijas Jaunais laiks atbalstītāja Sola Bukingolta kādreizējo firmu SIA Ausekļa 9 šīs partijas pārstāve – izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete – sola izvētīt mēneša laikā. 
Jau pirmajās pašreizējās valdības darba dienās Neatkarīgā vērsa ministres uzmanību uz pērn aprīlī publiskotajiem Valsts kontroles revīzijas materiāliem, kuros norādīts, ka vairākas RTU valdījumā esošās ēkas par valstij neizdevīgām cenām iznomātas privātajiem uzņēmējiem. Kliedzošākais no revīzijas materiālos pieminētajiem gadījumiem bija lepnā Rīgas vietā, Ausekļa ielā 9, esošā nama iznomāšana uz 98 gadiem par vienreizēju samaksu 145 000 latu apmērā S. Bukingolta firmai SIA Ausekļa 9. Šo līgumu 2000. gadā parakstījuši RTU rektors Ivars Knēts un S. Bukingolts. Atbilstīgi līguma nosacījumiem nomniekam ir tiesības īpašumu gan ieķīlāt bankā, gan arī iznomāt trešajām pusēm – tātad to faktiski var vērtēt kā slēptu valsts īpašuma pārdošanu. Lai gan I. Druviete Neatkarīgajai iepriekš solīja, ka šis darījums tiks izvērtēts līdz pašvaldību vēlēšanām, pārbaudei joprojām rezultātu nav. 
Tā kā darījumā ar namu Ausekļa ielā 9 iesaistīts I. Druvietes pārstāvētās partijas Jaunais laiks finansiālais atbalstītājs un pašreizējā ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa padomnieks S. Bukingolts, radās aizdomas, vai šis tas vispār tiks pētīts. 
Iepriekš par nelikumību atklāšanu šajā darījumā interesi neizrādīja arī prokuratūra. 
Tomēr šonedēļ I. Druviete Neatkarīgajai atkārtoti apgalvoja, ka Izglītības uz zinātnes ministrijas speciāli izveidotā RTU nekustamo īpašumu izvērtēšanas komisija tuvākā mēneša laikā izpētīs arī darījumu ar namu Ausekļa 9: "Pašlaik mēs šo gadījumu ļoti rūpīgi izmeklējam. Diemžēl darījums noticis pietiekami sen, un šī četrus gadus vecā lieta prasa papildus laiku. Mēs esam pieprasījuši papildu skaidrojumus RTU rektoram Knētam. Viņa skatījumā argumenti ir pavisam citādi, un, lai izvērtētu šos pretrunīgos viedokļus, ir nepieciešama rūpīga izmeklēšana. Taču tā nav vienīgā lieta. Mums būtu ļoti nepieciešams izveidot valsts aģentūru Izglītības nami. Šāds projekts jau ir izstrādāts iepriekšējo valdību laikā. Tas nepieciešams tādēļ, lai ar daudzajiem izglītības ministrijas nekustamajiem īpašumiem darbotos profesionāļi un turpmāk netiktu pieļautas nekādas nelikumības."
I. Druviete piebilda, ka ministrija atklāto pārkāpumu gadījumā neaprobežosies tikai un vienīgi ar ierēdņu sodīšanu: "Esam juristiem lūguši sniegt atzinumu, un, ja būs nepieciešams, materiāli tiks iesniegti prokuratūrā un notiks tiesu darbi. Mēs diemžēl esam saņēmuši smagu mantojumu." Jāpiebilst, ka SIA Ausekļa 9 kontrolpakete (tātad arī ēkas nomas tiesības) pirms trim gadiem nonāca miljonāra, Ogres komercbankas padomes priekšsēdētāja Artūra Jeresjko īpašumā. Kā raksta laikraksts Rīgas Balss, atsaucoties uz nekustamo īpašumu firmas Latio datiem, šā darījuma summa ir vismaz piecas reizes lielāka nekā atbilstīgi nomas līgumam samaksātie 145 000 latu. Tomēr ar to ātrās peļņas iespējas no Ausekļa ielas 9 nama iznomāšanas nebeidzas – Neatkarīgās aptaujātie nekustamo īpašumu speciālisti šāda īpašuma vērtību pat pilnīgā grausta stāvoklī lēsa ap 2,5 miljoniem latu.
S. Bukingolts, lūgts atklāt summu, par cik savulaik pārdots īpašums, Neatkarīgajai atbildēja: "Izvērtēšu iespējas vērsties tiesā gan pret jūsu avīzi, gan pret laikrakstu Rīgas Balss. Jūs rakstāt, ka es, Sols Bukingolts, pārdevu vai nepārdevu to māju. Es vēlos lūgt jūs izbeigt rakstīt tā, kā to darīja komunisma režīmā. Mans padoms – rēķināt naudu savā kompānijā, bet neskaitīt naudu citu cilvēku kabatās. Es to uztveru kā politisku spiedienu, kā politisku pasūtījumu. Es joprojām ticu, ka mēs dzīvojam demokrātiskā sabiedrībā, un jūsu avīzi uzskatu par ļoti godīgu avīzi. Tāpēc lūdzu beigt šo politisko kampaņu, kurai nav nekādas saistības ar ekonomiku".

Šaubīgā Jūrmalas dome turpina lemtAgnese Margēviča,  NRA  04/02/05     Lai gan valsts amatpersonas paudušas šaubas, vai jaunievēlētā Jūrmalas dome ir tiesīga sanākt uz sēdēm un izspriest pašvaldībai svarīgus jautājumus, vakar notika kārtējā šīs domes sēde. Tai pašā laikā tiesa vakar publiskoja pilnu sprieduma tekstu, kurā atzīst, ka balsu pirkšana Jūrmalā ietekmējusi vietu sadalījumu domē. 
Ineses Aizstrautas (Jaunais laiks) vadītā Jūrmalas dome vakardienas sēdē ievēlēja pašvaldības komiteju sastāvu. Pirmdien, 4. aprīlī, plānots sanākt uz kārtējo sēdi. Pašvaldību ministrs Māris Kučinskis (Tautas partija) Neatkarīgajai paudis bažas – ja administratīvās rajona tiesas spriedums par vēlēšanu rezultātu atcelšanu Jūrmalā paliks spēkā, izrādīsies, ka jaunievēlētās domes pieņemtie lēmumi būs jāatceļ. Tieslietu ministre Solvita Āboltiņa (Jaunais laiks) vakar intervijā Latvijas Radio uzsvēra, ka Jūrmalas domei šajā neskaidrajā situācijā vajadzētu atturēties no lielu, strīdīgu, konceptuālu lēmumu pieņemšanas. 
Pirmdien Ministru kabineta (MK) komitejā tiks skatīti Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas (RAPLM) un Tieslietu ministrijas (TM) priekšlikumi, kā atrisināt radušos situāciju. RAPLM uzstāj, ka nedrīkst kavēties ar pagaidu administrācijas iecelšanu, bet TM iesaka pagaidīt, līdz spēkā stāsies tiesas spriedums, kas atceļ vēlēšanu rezultātus. Otrajā variantā, ja kāda no procesā iesaistītajām pusēm administratīvās rajona tiesas lēmumu pārsūdzēs, tiesāšanās var vilkties gadu vai pat ilgāk, un visu šo laiku Jūrmalu vadītu dome, kuras ievēlēšanas likumību jau apšaubījusi pirmās instances tiesa. M. Kučinskis norāda, ka pagaidu administrācijā varētu darboties divu ministriju – RAPLM un Finanšu ministrijas – augsta ranga amatpersonas, kā arī viens Jūrmalas pašvaldības pārstāvis, kuram obligāti jābūt politiski neitrālam un labi informētam par pašvaldības darbu. Ministrs atzina, ka iespējamais kandidāts uz trešā administrācijas locekļa vietu ir tagadējais Jūrmalas domes izpilddirektors Gatis Truksnis. 
Jūrmalas dome vakar ievēlēja pašvaldības pastāvīgo komiteju locekļus. Tiesa, šis darbs vēl nav pabeigts, jo savu izvēli, kurā komitejā darboties, vakar nevarēja paust partijas Jaunais centrs deputāts Igors Dreija. Viņš tobrīd vēl bija aizturēts aizdomās par vēlētāju balsu pirkšanu. Rīgas tiesu apgabala prokuratūra vakar atcēla I. Dreijam un viņa palīgam uzņēmējam Sergejam Zikinam piemēroto drošības līdzekli – apcietinājumu. Abus aizdomās turamos vakar atbrīvoja, jo lēmumu par krimināllietas ierosināšanu prokuratūra vēl nav pieņēmusi, ziņo LETA. 
Administratīvā rajona tiesa vakar publiskoja pilno sprieduma tekstu lietā par vēlēšanu rezultātu atcelšanu Jūrmalā, kur atzīts, ka 12. marta vēlēšanās šajā pašvaldībā notikusi plaša balsu pirkšana un līdz ar to pārkāpta vēlēšanu brīva norise. Balsu pirkšanai, pēc tiesas ieskatiem, nav bijis tikai atsevišķa gadījuma raksturs, tādēļ spriedumā par ļoti ticamu atzīta iespēja, ka balsu uzpirkšana ir ietekmējusi vietu sadalījumu domē. Jau iepriekš līdzīgu viedokli pēc iepazīšanās ar lietas materiāliem bija paudis Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieks Aleksejs Loskutovs, kas izteica šaubas, vai bez vēlētāju balsu pirkšanas partija Jaunais centrs būtu spējusi iegūt savu vienīgo vietu domē, ko ieņēma I. Dreija. Administratīvā rajona tiesa atzinusi: brīvu vēlēšanu tiesību pārkāpums ir tik būtisks, ka nevar tikt samērots ar atkārtotu vēlēšanu organizēšanas izmaksām. Pēc Jūrmalas vēlēšanu komisijas aprēķiniem, atkārtotu vēlēšanu izmaksas šajā pilsētā varētu sasniegt ap 24 000 latu. 
Administratīvās rajona tiesas spriedumu 20 dienu laikā iespējams pārsūdzēt. Tikai tad, ja to noteiktajā termiņā neviens nepārsūdzēs, spriedums stāsies spēkā un jaunievēlētā Jūrmalas dome tiks atzīta par nelikumīgi ievēlētu. Līdz tam dome, pār kuru gulstas šaubu ēna, formāli var darboties. Juristi norāda, ka situācija liecina par nepieciešamību ieviest steidzamus grozījumus likumos.Šlesera deklarācijās var saskatīt naudas atmazgāšanas shēmas 
Irina Jesina,  Diena  04/02/05     Ja valsts amatpersona pārdod savu uzņēmumu daļas, šāds darījums var būt aizsegs kukuļiem vai arī pašas amatpersonas noziedzīgi iegūtas naudas atmazgāšana, abas shēmas esot plaši izplatītas Latvijas elites aprindās, skaidro Noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta (NLLND) priekšnieka vietnieks Aldis Lieljuksis. 
Tas, vai satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP), pārdodot savu uzņēmumu daļas un iegūstot vairāku miljonu latu peļņu, kā arī saņemot kādreizējo aizdevumu atmaksas, ir iesaistījies koruptīvās darbībās, jāpārbauda Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam (KNAB). 
Birojs jau gadu veic A.Šlesera 2003.gada deklarācijas pārbaudi, taču to aizkavējot no viņa biznesa partnera Viestura Koziola nesaņemtais apliecinājums, ka viņš tiešām ir atmaksājis politiķim 150 000 dolāru aizdevumu. Arī 2004.gada A.Šlesera deklarācijā parādās no akciju pārdošanas un aizdevumu atmaksām gūtie ienākumi, kopā pērn ministrs nopelnīja 2,6 miljonus latu.
Valsts ieņēmumu dienestā (VID) pieejamās A.Šlesera valsts amatpersonas deklarācijas no 2000.gada rāda, cik strauji četru gadu laikā auguši viņa ienākumi — sākotnējais 300 tūkstošu latu kapitāls pērn palielinājās teju desmit reizes. 
Jau 2001.gadā kāda ārzonas firma atpirkusi no A.Šlesera Norvēģijā reģistrētas a/s Tritan Group akcijas par gandrīz miljonu dolāru — šī summa vairāk nekā 200 reižu pārsniedza akciju nominālvērtību. 2002.gadā seši miljonu dolāru ienākumus LPP līderis guvis, pārdodot SIA Prima SR, a/s Saliena Real un Lauku attīstības inovācijas fonda daļas, bet gandrīz tikpat daudz ir aizdevis. 2003.gada deklarācijā A.Šlesers norādīja, ka aizdevumus sākuši atmaksāt V.Koziols (150 000 dolāru) un SIA Merks (225 000 eiro), savukārt 2004.gadā V.Koziols jau atmaksāja 3,1 miljonu dolāru un 175 000 eiro aizdevumus, SIA Merks 225 000 eiro, SIA Tritan Real 500 000 dolāru, SIA Varner Partners 45 000 dolāru, SIA Tritan ap 46 000 dolāru. 
Diena jau rakstīja, ka A.Šlesers un V.Koziols, savulaik izkārtojot Ķīpsalas Saules akmens būvniecības projektu un vēlāk to pārdodot būvniekam SIA Merks, katrs saņēma 900 tūkstošu eiro (590 tūkstošu latu), ieguldot SIA Ķīpsalas Saules akmens dibināšanā tikai 16 tūkstošu latu. 
"Ir iespējams kā aizsegu izmantot daļu pārdošanu, būtībā saņemot kukuli," A.Lieljuksis skaidro situāciju ar līdzīgiem gadījumiem, kurus pašreiz izmeklē NLLND. Arī aizdevumu var nemaksāt, nauda aizdevējam jau kabatā, tā tikai jālegalizē caur līgumu. Tad jāskatās, vai ir bijuši reālie pārskaitījumi, stāsta A.Lieljuksis. Viņaprāt, amatpersonas neapzinās, ka no ētikas viedokļa viņu statuss liedz pieņemt tādus labumus kā biznesā, un "apakšā ir politiskā vienošanās un portfeļu sadale".
Savukārt A.Šlesers, kas pavada atvaļinājumu ASV, sarunā ar Dienu uzsvēra, ka neslēpj — politikā pirms sešiem gadiem iegājis kā uzņēmējs, un likums neliedz valsts amatpersonai būt biznesa īpašniekam. Vaicāts par izplatītajām kukuļu naudas atmazgāšanas shēmām caur aizdevumiem un firmu daļu pārdošanu, viņš reaģēja asi: "Nekomentēšu murgus, esmu visu deklarējis un neuzdodiet man provokatīvus jautājumus, esmu gatavs uzņemties atbildību par visiem saviem lēmumiem, tālāk lai jautā prokuratūra." 
Viņš arī skaidroja, ka katru gadu saņem ienākumu no savu uzņēmumu pārdošanas, jo līgumi par to paredzot nomaksu. Arī šogad A.Šlesers paredzējis pārdot savas daļas vismaz divos no septiņiem viņam piederošajiem uzņēmumiem. To augstās cenas viņš skaidro ar Latvijas iestāšanos ES un uzņēmumu pieaugušo vērtību. Ministrs arī stāstīja, ka SIA Merks viņam 2003. un 2004.gados atmaksāja pa 225 000 eiro par uzņēmuma Varner Partners daļām. Tās viņš Merkam esot pārdevis, jo nevēlējies turpināt biznesu šajā uzņēmumā pēc partnera Franka Varnera nāves. 
Savukārt apjomīgus darījumus ar V.Koziolu ministrs skaidro ar ilggadējām draudzīgām un lietišķām saitēm. 
Lai gan KNAB preses sekretārs Andris Vitenburgs Dienai teica, ka A.Šlesera 2003.gada deklarācijas pārbaudi kavējot V.Koziola neizsniegtais apliecinājums, ka viņš tiešām partnerim atdevis 150 000 latu parādu, V.Koziols to noliedz, sakot, ka skaidrojumus birojam sniedzis. SIA Merks KNAB apliecinājusi, ka atmaksāja 225 000 eiro A.Šleseram. 
Risinājums, kā izvairīties no neskaidrībām ar amatpersonu ienākumiem, būtu vispārējās deklarēšanas ieviešana valstī, šādu koncepciju KNAB jau iesniedza valdībā — tad amatpersonas nevarētu nelegāli gūto pierakstīt radiniekiem un legalizēt kukuļus, uzsver A.Vitenburgs. 
Valsts amatpersonu deklarācijas līdz 1.aprīlim ir iesnieguši gandrīz visi Saeimas deputāti, ministri un parlamentārie sekretāri, ziņo VID.

Lemberga ienākumi pērn sasnieguši 3,5 miljonus latuLETA  04/01/05     Ventspils domes priekšsēdētājam Aivaram Lembergam 2004.gadā bijuši kopumā 22 dažādi ienākumu avoti, un kopā viņš nopelnījis 3 477 389 latus, tajā skaitā lielāko ienākumu daļu veido dividendes no diviem uzņēmumiem - AS "VB Holdings" un SIA "LSF Holdings", liecina Lemberga amatpersonas deklarācija. 
Ventspils mēra parādsaistības ir vairāk nekā pieci miljoni latu, bet viņš aizdevis 251 741 latu. 
Lembergs dividendēs no "VB Holdings" saņēmis 1 205 313 latus, no "LSF Holdings" - 1 656 834 latus, no AS "L.V.K." - 171 349 latus, no SIA "Baltimar VT"- 153 064 latus un SIA "Transventa" - 28 000 latu. 
Savā pamatdarbavietā Ventspils domē Lembergs darba algā saņēmis 3939 latus, atvaļinājuma naudu - 547 latus, kompensāciju par darbu privatizācijas komisijā - 7685 latus, kompensāciju par darbu Ventspils ostas valdē - 13 134 latus, par deputātu komiteju priekšsēdētāja pienākumu pildīšanu - 1380 latus, bet kompensācijas izdevumos, kas saistīti ar deputāta pienākuma pildīšanu, - 360 latus. 
Latvijas Tranzītbiznesa asociācijā darba algā Ventspils mērs saņēmis 3000 latus, Ventspils attīstības aģentūrā - 12 000 latu, Biznesa attīstības asociācijā - 120 000 latu, par virsnormatīviem komandējuma izdevumiem Ventspils ostas pārvalde viņam samaksājusi 593 latus. 
Par sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu pārmaksu Lembergs saņēmis 1542 latus, no AS "Valters un Rapa" par nekustamā īpašuma iznomāšanu - 47 480 latus. 
AS "Nord/LB" no noguldījumiem un depozītiem Lembergs saņēmis 799 latus, AS "Hansabanka" - 27 443 latus, AS "Latvijas Unibanka" - astoņus latus, VAS "Hipotēku banka" - 5150 latus. 
Apdrošināšanas AS "Ergo Latvijas dzīvība" apdrošināšanas atlīdzībā Ventspils domes priekšsēdētājs saņēmis 17 763 latus. 
Skaidrā naudā Lembergs uzkrājis 110 000 latu, 8500 ASV dolārus un 45 000 Lielbritānijas sterliņu mārciņas. 
Bezskaidrā naudā bankā "Nord/LB Latvija" Lembergam ir 9,59 lati un 240 413,85 ASV dolāri, "Unibankā" - 5491,05 ASV dolāri. 
"Hansabankā" Lembergam uzkrāti 1 815 611 lati, trastā nodots 876 371 lats, 4 517 915 ASV dolāri un 1000 eiro. 
"Krājbankā" Lembergs uzkrājis 19,31 latu, "Hipotēku bankā" - 103 346 latus, bet bankā "UBS AG" -1 085 958 ASV dolārus. 
Amatpersonas deklarācijā Lembergs norādījis, ka 2004.gadā viņš veicis 25 dažādus darījumus, no tiem 22 veikti par kopā 3 359 932 latiem, viens - par 46 000 eiro un divi - par 6 895 188 ASV dolāriem. 
Lembergs iegādājies četrus nekustamos īpašumus attiecīgi par 25 000 latu, 37 200 latiem, 53 864 latiem un 40 000 latu. 
Vienu 13 000 latu vērtu nekustamo īpašumu Lembergs uzdāvinājis. 
Noslēgti pieci aizdevuma līgumi par 30 000 latu, 2 464 523 ASV dolāriem, 15 000 latu, 4 430 665 ASV dolāriem un 1,3 miljoniem latu. 
Par 46 000 eiro Lembergs noslēdzis pirkuma līgumu, par 32 627 latiem - sadarbības līgumu, par 8570 latiem - darbuzņēmuma līgumu, par 12 311 latiem - uzņēmuma līgumu, 1610 latu apmērā noslēgts līgums par celtniecības darbiem, par 40 000 latu - pirkuma līgums, par 40 000 latu - dāvinājuma līgums, par 13 622 latiem - apsardzes pakalpojumu līgums, par 30 000 latu - dāvinājuma līgums, par 103 212 latiem - pirkuma līgums. 
Lembergs ziedojis 2500 latus, noslēdzis sadarbības līgumu par 7680 latiem, iemaksājis kāda uzņēmuma pamatkapitālā 1,5 miljonus latu, noslēdzis līgumu par 2734 latiem un trasta līgumu - par 51 000 latu. 
Ventspils mēra 2004.gada parādsaistības ir 1,3 miljoni latu un 6 895 188 ASV dolāru. Kopumā aizdevumos viņš izsniedzis 10 000 ASV dolāru un 246 301 latu. 
Lemberga īpašumā ir zemes gabals, dzīvojamā ēka un saimniecības ēkas Rīgā, Raunas ielā, zemes gabals un dzīvojamā ēka O.Vācieša ielā, zemes gabals un dzīvojamā māja Balasta dambī un zemes gabals Jūrmalā 21.līnijā. 
Ventspils mēram pieder zemesgabali arī Ventspils rajona Ugāles un Vārves pagastos, Kuldīgas rajona Padures pagastā un viņa valdījumā ir īpašums "Ziedoņi". 
Ventspilī Lembergam īpašumā ir zemes gabals Jubilejas ielā un dzīvoklis Sarkanmuižas dambī. 
Ventspils mērs deklarējis sev piederošās kapitāldaļas dažādos uzņēmumos - divas SIA "Transventa" kapitāla daļas ar nominālvērtību 360 lati, trīs SIA "RadixLtd" daļas ar nominālvērtību 21 000 latu, 148 SIA "Mednieku klubs "Mētras-1"" daļas ar nominālvērtību 36 704 lati, divas SIA "Basketbola klubs "Ventspils"" daļas ar nominālvērtību 20 lati, 1348 SIA "Baltimar VT" daļas ar nominālvērtību 35 048 lati, viens miljons SIA "LCF Holdings" daļu ar nominālvērtību viens miljons latu un 50 SIA "ALA 2002" daļas ar nominālvērtību pieci miljoni latu. 
Viņam pieder 131 AS "Ventbunkers" akcija ar nominālvērtību 13 100 lati, 270 931 AS "L.V.K." akcija ar nominālvērtību 270 931 lats, 271 374 AS "Latvijas krājbanka" akcijas ar nominālvērtību 271 374 lati, 20 AS "VB Holdings" akcijas ar nominālvērtību 14 000 latu, 327 AS "Ventspils nafta" akcijas ar nominālvērtību 327 lati un 432 597 AS "Latvijas kuģniecība" akcijas ar nominālvērtību 432 597 lati. 
Lembergam "Krājbankas" Ventspils filiālē ir 20 036,68 privatizācijas sertifikāti un 19 629,05 kompensācijas sertifikāti. 
Ventspils mēram pieder sešas 2002.gadā ražotas airu laivas un viens ūdensmotocikls, 2004.gadā reģistrēta motorlaiva "Sea Doo Utopia", 1997.gada izlaiduma automašīna "Opel Tigra", 1999.gada izlaiduma auto "VW Caddy", piekabe MAZ un 2002.gada izlaiduma transportlīdzeklis "RB 110780". 
Lembergs ieņem amatus septiņās organizācijās. Viņš ir valdes priekšsēdētājs politiskajā organizācijā "Latvijai un Ventspilij", Biznesa attīstības asociācijā, Ventspils ostas pārvaldē, Latvijas Tranzītbiznesa asociācijā un Ventspils attīstības aģentūrā. Lembergs ir basketbola kluba "Ventspils" prezidents un valdes loceklis un līdz 2004.gada 13.novembrim veicis izpildkomitejas locekļa pienākumus Latvijas Olimpiskajā komitejā. 
VID vai nu kļūdās, vai arī atklājis Repšes nedeklarētus līdzekļus 
Edgars Galzons,  Diena  04/04/05     Kamēr Valsts ieņēmumu dienests (VID) atturas izpaust, kādus aprēķinus tas izmantojis, konstatējot aizsardzības ministra, partijas Jaunais laiks līdera Einara Repšes izdevumu pārtēriņu pirms diviem gadiem par 50 000 latu, vienādu ticamības pakāpi saglabā divi pieņēmumi — vai nu VID, analizējot E.Repšes finanšu pārskatus, pieļāvis kļūdu, vai arī ieguvis informāciju, kas norāda uz ekspremjera nedeklarētajiem līdzekļiem. Pēdējo iespēju E.Repše kategoriski noliedz un uzskata, ka ir noticis pārpratums, vienlaikus pieļaudams iespēju, ka pret viņu notiek politiska pretdarbība. 2003.gada E.Repšes iedzīvotāja gada ienākumu un valsts amatpersonas deklarācijā līdzekļu pārtēriņu Dienai nav izdevies atklāt.
Kā liecina Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisijā pieejamais VID ziņojums, kas datēts ar šā gada 24.februāri, dienests analizējis E.Repšes izdevumus un ienākumus no 1999. līdz 2003.gadam. 
Pārbaudes laikā konstatēts, ka "nodokļu maksātāja 2003.gada izdevumi pārsniedz nodokļu maksātāja ienākumus norādītajā taksācijas gadā par Ls 50 189,06". 7.februārī VID pieprasījis E.Repšem iesniegt papildu deklarāciju par ienākumiem, naudas un citiem uzkrājumiem, īpašumiem un to vērtības maiņu, iesniedzot arī attaisnojuma dokumentus, kas pamato deklarācijā uzrādīto. Pēc atbildes saņemšanas VID lemšot par iedzīvotāju ienākuma nodokļa auditu.
Tiesa, izpētot E.Repšes 2003.gada amatpersonas un iedzīvotāja ienākumu deklarāciju, Dienai nav izdevies konstatēt, ka viņa tēriņi būtu pārsnieguši ieņēmumus. Kā Ministru prezidents togad viņš algā saņēmis nepilnus 26 000 latu, bet banku procenti, automašīnas un vējdēļu piederumu pārdošana, kā arī dividendes no ASV vērtspapīriem viņam papildus nesuši vēl 11,7 tūkstošus latu. Kredītiestādēs E.Repše aizņēmies mazliet vairāk par 770 tūkstošiem latu. 323 700 latu E.Repše iztērējis vairāku nekustamo īpašumu, bet 810 089 dolārus (ap 441 000 latu) — ASV kompāniju akciju iegādei. Tādējādi 2003.gadā E.Repšem atlikuši aptuveni 43 000 latu.
Atturoties no komentāriem, VID norādījis, ka valsts amatpersonu deklarāciju pārbaude ir Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) kompetencē, tādējādi liekot saprast, ka dienests analizē E.Repšes kā fiziskas personas finanšu pārskatus. Iedzīvotāju gada ienākumu deklarācijā, kuru E.Repše iesniedzis VID, tiek norādīti ienākumi, nevis izdevumi, un, visticamāk, VID izmantojis arī kādu citu informāciju, kas tam ļāvusi izdarīt secinājumu par iespējamo līdzekļu pārtēriņu.
"Man būtu ļoti interesanti [uzzināt], kādas aritmētikas rezultātā vai kāda pārpratuma rezultātā viņi pie šāda skaitļa ir nonākuši. (..) Viņi ir kaut kur sapinušies profesionalitātē," savu viedokli par VID atzinumu Dienai pauda E.Repše. Kategoriski noliedzot, ka viņam būtu nelikumīgi ienākumi, E.Repše apliecināja gatavību pārpratumu pēc iespējas ātrāk noskaidrot.
Runājot par iedzīvotāju ienākumu un izdevumu pārbaudēm, VID komunikācijas nodaļas priekšniece Agnese Grīnberga paskaidroja, ka VID ņem vērā gan deklarācijā norādītās ziņas, gan publiski izskanējušo informāciju, gan arī tos datus, ko dienests ieguvis no savām struktūrvienībām. Gadījumā, ja deklarācijas iesniedzējs nav uzrādījis to informāciju, kas jau bijusi VID rīcībā, dienests lūdz sagatavot papildu deklarāciju. Gada ienākumu deklarācijas jāiesniedz iedzīvotājiem, kuri veic saimniecisko darbību, nopelnījuši ārvalstīs, guvuši neapliekamos ienākumus, kas pārsniedz 1008 latus (piemēram, pārdodot personisko mantu) un citos gadījumos, ja par ienākumiem izmaksas vietā nav ieturēts nodoklis.
Kā stāstīja E.Repše, pieprasījumā par papildu deklarāciju VID neesot sīkāk paskaidrojis, par kādu summu VID radušās aizdomas. Lai gan dienests lūdzis iesniegt attaisnojošus dokumentus, E.Repšem tādu neesot: "Es nekādas nodokļu atlaides neprasu, man ne par ko nav jāattaisnojas." Tā kā VID interesējis, kādus kredītus E.Repše ņēmis un kādus īpašumus ieķīlājis, papildu deklarācijai E.Repše pievienojis izziņas no bankām, arī izrakstu par darījumiem ar bankas kontu 2003.gadā, un šo dokumentu viņš parādīja Dienai. "Tur nu viss ir pilnīgi skaidri redzams, cik es esmu tērējis un cik esmu saņēmis un no kādiem avotiem saņēmis," teica E.Repše.
Parlamentārās izmeklēšanas komisijas priekšsēža biedrs Jānis Lagzdiņš (TP) Dienai teica, ka E.Repšes darījumus pārbauda VID, KNAB un citas kontroles institūcijas. Šogad pirmo atzinumu ir sniedzis VID, taču komisija gaidīs atbildes arī no citām iestādēm, lai pēc tam šo informāciju analizētu kopumā.

Repše apsver iespēju sūdzēt tiesā VIDLETA  04/04/05     Ja Valsts ieņēmumu dienests (VID) neatsauks savā atzinumā Saeimas izmeklēšanas komisijai sniegtās “nepatiesās ziņas” par Aizsardzības ministra Einara Repšes (JL) izdevumiem 2003.gadā, politiķis varētu vērsties tiesā, pirmdien atzina Repše. 
Pēc politiķa teiktā, VID Saeimas izmeklēšanas komisijai sniegtā informācija, saskaņā ar kuru Repšes izdevumi 2003.gadā ir pārsnieguši ieņēmumus par 50 000 latu, neatbilst patiesībai. “VID kā valsts institūcijai tam bija jābūt zināmam, jo tās darbinieki bankās var pārbaudīt visus dokumentus, kas saistīti ar maniem izdevumiem un ieņēmumiem,” apgalvoja ekspremjers. 
Atsevišķos medijos publiskotā informācija, atsaucoties uz VID atzinumu, kas sagatavots, pētot Repšes finanšu darījumus, ir nodarījusi viņam būtisku kaitējumu. Tāpēc Repše gatavo “nopietnu vēstuli” VID vadībai ar prasību atsaukt, viņaprāt, nepatieso informāciju un sniegt kaut cik ticamu skaidrojumu tam, kā VID ir nonācis pie šāda slēdziena. 
Atkarībā no atbildes Repše lems, vai sūdzēt tiesā dienestu par viņa goda un cieņas aizskaršanu. 
Repše izteica cerību, ka VID ir kļūdījies, un dienests, viņaprāt, nepatieso informāciju pēc iespējas ātrāk atsauks. 
VID, pētot Repšes finanšu darījumus, konstatējis, ka 2003.gadā Repše iztērējis 50 000 latu vairāk nekā nopelnījis. Pārbaudi par Repšes finansiālajiem darījumiem pēc parlamentārās izmeklēšanas komisijas pieprasījuma VID sāka pērnā gada jūnijā. 
Latvijas politiķi deklarē savus miljonusBaiba Lulle,  NRA  04/04/05     Valdības locekļu un partiju līderu – Aināra Šlesera un Einara Repšes ienākumi un tēriņi, viņiem darbojoties politikā, pēdējos gados strauji auguši.
Papildus augstajiem valsts amatiem abiem atliek laiks un enerģija veikt virkni laika un naudas ziņā ietilpīgu darījumu – jāsecina, iepazīstoties ar VID iesniegtajām amatpersonu deklarācijām. Abu kapitāls pēdējos gados vairākkārt palielinājies. Par spīti savai aizņemtībai satiksmes ministra un premjera biedra krēslā, kā arī LPP valdē, A. Šlesers spējis kāpināt biznesa apgrozījumus. Pērn A. Šlesera ienākumi pārsniedza 2,6 miljonus latu, kas kārtējo reizi viņu ierindo bagātāko valsts amatpersonu galvgalī. Lielāko ienākumu daļu tradicionāli veido samērā aizdomīga aizdevumu atmaksa un kapitāldaļu pārdošana savējiem. 
Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs joprojām pārbauda A. Šlesera 2003. gada deklarācijā norādītos aizdevumu un akciju pārdošanas darījumus. Par to Jaunais laiks (JL) pērn rosināja veidot arī parlamentārās izmeklēšanas komisiju – ar balsu vairākumu priekšlikums tika noraidīts.
Pērn 500 000 ASV dolāru aizdevumu A. Šleseram atmaksājis Tritan Real, 45 000 dolāru – Varner Partners (Ls 23 265), 43 853 dolārus – Tritan, biznesa kompanjons Viesturs Koziols – 1,7 miljonus latu, Merks – 225 000 eiro. Par nepilniem 400 tūkstošiem latu pārdotas kapitāldaļas, daļa – atkal V. Koziolam. A. Šelsers uzkrājis nepilnus trīs miljonus latu.
Kopš 2001. gada nogales, kad tagadējais aizsardzības ministrs JL vadītājs E. Repše ienāca politikā bez ievērojamiem uzkrājumiem un ieguldījumiem, viņa materiālais vēriens ik gadu strauji paplašinājies. 2002. gadā lauvas tiesu no E. Repšes ienākumiem veidoja viņam ziedotais avanss par darbošanos politikā. 2003. un 2004. gadā viņš izdevumus kāpināja tik lielā mērā, ka radīja aizdomas par līdzekļu izcelsmi. Lai arī 2003. gadā ievērojamus papildu ienākumus līdztekus premjera algai E. Repše neguva, viņš iegādājies septiņus nekustamos īpašumus par vairāk nekā 300 tūkstošiem latu. Lai izmeklētu darījumu un kredītu ņemšanas godīgumu, Saeima izveidoja izmeklēšanas komisiju, kam VID ziņoja par E. Repšes tēriņiem – tie par 50 000 latu pārsniedza viņa nopelnīto 2003. gadā, kā arī par zemes iegādi ar viltotiem dokumentiem.
Arī 2004. gadu E. Repše noslēdzis ar vērtspapīru vērtību, kas pārsniedz miljonu ASV dolāru (to vērtība 2001. gadā bija tikai 19 709 dolāri), un miljonāra cienīgiem pirkumiem – divas lidmašīnas, lidaparāta būvēšanas komplekts, divi motocikli, traktors, gleznas, zeme, vērienīgi un ekskluzīvi remontdarbi. Interesanti, ka vienu E. Repšes gleznu nopircis JL frakcijas vadītājs, E. Repšes uzticības persona Kārlis Šadurskis.
Ne ar tādu vērienu, bet tērējies ir arī ekspremjers Indulis Emsis (ZZS) – pārsvarā mājas remontam un labiekārtošanai (Ls 111 865). To viņš finansējis ne tikai no premjera algas, uzņēmumu kapitāldaļu pārdošanas, bet arī iekļūstot parādos (Ls 60 857).
Vieni no lielākajiem ienākumiem Saeimas deputātu vidū ir citam ekspremjeram Vilim Krištopanam (ZZS) – 138 093 lati. Lielākā daļa – 116 000 latu – saņemti no biznesa partnera Anatolija Blika saskaņā ar 2003. gadā noslēgto akciju un kapitāla daļas pārdošanas līgumu. Lielākie tēriņi bijuši par automašīnas iegādi (45 000 dolāri) un celtniecības darbiem (Ls 8685), ieguldījums SIA VK Invest pamatkapitālā (Ls 10 000).
Deklarēts arī 190 674 latu parāds un 58 905 latu uzkrājumi. 
Pastāvīgi ar lieliem ieņēmumiem no muzikālās darbības Saeimā izceļas maestro Raimonds Pauls (TP). Pērn gan viņa ieņēmumi bijuši nedaudz zemāki nekā iepriekš – 94 677 lati. Savu lietderību apliecinājusi AKKA/LAA, kas R. Paulam izmaksājusi 44 103 latu autoratlīdzību. JVC Entertainment Networks maksātā autoratlīdzība bija 14 077 dolāri, 50 līdz 5000 latu autoratlīdzību maestro saņēmis no vairākām Latvijas kultūras iestādēm. Uzkrājumos aizķēries 83 531 lats.
Veselības ministra Gundara Bērziņa deklarācijā nav atrodami ienākumi, kas gūti no zemnieku saimniecības Delles, kas 2002. – sausuma – gadā bija devusi rekordaugstus ienākumus – 83 233 latus – uz pusi vairāk nekā gadu iepriekš. Iespējams, ka viņš, tāpat kā 2003. gadā, ienākumus līdz deklarācijas iesniegšanas laikam vēl nav precizējis.
Toties to iespējis ZZS frakcijas priekšsēdis Augusts Brigmanis, kura saimniecība Priedule pērn devusi 25 943 latu peļņu, kas ir uz pusi mazāka nekā 2003. gadā. Neraugoties uz ienākumu lejupslīdi, A. Brigmanis vēl investējis, par 6000 latiem iegādājoties zemi. A. Brigmaņa parādsaistības ir 17 593 lati, kas gan ir mazākas par viņa uzkrājumiem.
Slikti šogad ar saimniekošanu vedies viņa frakcijas kolēģim Staņislavam Šķesteram, kura Dzintari nopelnījuši tikai 230 latus.
No augstākajām valsts amatpersonām turīgākā un pērn vislabāk pelnošā bijusi Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ar nepilniem 50 tūkstošiem latu ienākumu – par 130 000 vairāk nekā gadu iepriekš. Teju trīs reizes mazāki ienākumi – 17 189 lati – bija Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei, bet premjers Aigars Kalvītis nopelnījis 13 889 latus.
Premjera alga gan ir apmēram uz pusi lielāka nekā Saeimas priekšsēdētājai, bet jāņem vērā, ka līdz pagājušā gada decembrim A. Kalvītis vēl bija tikai Saeimas deputāts, un, tā kā TP vēl sēdēja opozīcijā, arī pie komisiju vadības, par ko pienākas piemaksas, viņš netika.
V. Vīķei-Freibergai nedaudz vairāk nekā pusi no 49 900 latu ienākumiem veidojusi prezidentes alga (Ls 28 854), bet 20 836 latu pensijas maksājumi tradicionāli ir no Kanādas. Deklarēts arī 25 000 latu aizdevums, kurš parādījās jau 2002. gada deklarācijā un kura ņēmēju prezidente neatklāja. Valsts pirmā persona pārsvarā Kanādas kredītiestādēs noguldījusi kopumā 43 479 latus. 
I. Ūdres uzkrājumos ir 7167 lati, viņai pieder dzīvoklis Rīgā, nav automašīnas. A. Kalvīša uzkrājumi – 8438 lati – par pāris tūkstošiem sarukuši, jo daļa tērēta dārza tehnikas iegādei un jaunbūvei. Premjeram pieder divi zemesgabali un jaunbūve Engurē, uzņēmumu daļas 13 200 latu vērtībā, Mazda Premacy – kopā ar sievu.
Labējie nostiprina varuSandris Vanzovičs,  NRA  04/05/05     Rīgas domes koalīcija pilnībā pārņem piecas komitejas no piecām.
Rīgas domē vakar vēlēja piecu pastāvīgo komiteju vadību. Pilnībā visās vadošos posteņus ieguva labējo partiju izveidotā koalīcija, opozīcijai neatstājot pat priekšsēdētāja vietnieku posteņus.
Par lielāko un vienīgo pārsteigumu vakar parūpējās Tautas partija (TP) – pretēji iepriekš prognozētajam Andra Ārgaļa vietā Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētāja amatā tika ievēlēts šīs partijas biedrs Edmunds Krastiņš.
Par E. Krastiņa kandidatūru balsoja 12 deputāti, viens atturējās. Par viņa vietniekiem ievēlēja partijas Jaunais laiks (JL) pārstāvi Ivaru Gateru un TB/LNNK pārstāvi Jāni Birku. Kā vēl viens pretendents uz vietnieka posteni tika virzīts Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) pārstāvis Jānis Dinevičs, taču viņam tikai pavisam nedaudz pietrūka, lai apsteigtu J. Birku. 
TP jau iepriekš nolemts, ka komiteju vadīs E. Krastiņš, jo A. Ārgalim uzticēts mēra vietnieka amats, – tā stāstīja pats A. Ārgalis. Arī abi pārējie domes priekšsēdētāja vietnieki Juris Lujāns un J. Birks nav izvēlējušies papildus vadīt kādu komiteju. A. Ārgalim tiek arī prognozēta Rīgas brīvostas valdes priekšsēdētāja vieta, taču te vēl visādi var gadīties, jo šis amats tiek izvēlēts koleģiālā balsojumā. Iespējams, A. Ārgalis gan iegūs pārraudzību pār pilsētas attīstības jomu. Aizkulisēs tiek minēts, ka viņam tā tiks kā mēra vietniekam, jo J. Lujāns kūrēs investīciju piesaisti Rīgai, bet J. Birks – komunālos un sociālos jautājumus.
"Jāpaskatās, kā dzīve izskatās no šī skatu leņķa," iesēzdamies komitejas vadības krēslā, noteica iepriekšējā sasaukuma domē četrus gadus opozīcijā pavadījušais E. Krastiņš. Viņš izteica prieku, ka visas partijas darbam komitejā deleģējušas savus labākos pārstāvjus. Galvenais mērķis turpmākajos četros gados esot, "lai Pilsētas attīstības komiteja pēc tam savos plānojumos par attīstību varētu nekaunēties no sava darba".
Jaunais komitejas šefs raiti ķērās pie savu pienākumu pildīšanas, uzreiz paziņojot, ka spēkā būs iepriekšējā sasaukuma domē ieviestā norma, proti, katrs, kam komitejas sēdē skaļi iezvanīsies mobilais tālrunis, būs spiests likt latu īpašā krājkasītē. Par iekasētajām soda naudām divreiz gadā tiks pirkts kliņģeris. Savukārt nākamā komitejas sēdē notikšot jau rīt.
Pārējo komiteju vadītāju ievēlēšanā nekādu pārsteigumu nebija. Par Satiksmes un transporta lietu komitejas priekšsēdētāju tika ievēlēts Andrejs Požarnovs (TB/LNNK). Savukārt par ekonomiski svarīgās Pilsētas īpašumu un privatizācijas lietu komitejas vadītāju kļuva Andris Ameriks no Latvijas Pirmās partijas (LPP). 
Par A. Požarnova vietniekiem vienbalsīgi ievēlēti LPP deputāts Jānis Zaržeckis un JL pārstāvis Juris Zvirbulis, bet A. Ameriku piesegs A. Požarnovs un Mārtiņš Greste (JL). Komunālo un dzīvokļu jautājumu komitejas priekšsēdētāja amatā vakar vienbalsīgi ievēlēts Ivars Gaters (JL). Tikpat vienbalsīgi komitejas priekšsēdētāja vietnieka amats uzticēts Imantam Kalniņam (TP).
Šajos balsojumos pārsteidz ne tik daudz koalīcijas nenovīdība uz amatiem (iepriekšējā domē, piemēram, opozīcijas pārstāve Aija Poča bija Pilsētas attīstības komitejas vadītāja vietniece), cik vadošo kadru trūkums. Kā bezprecedenta gadījums jāmin fakts, ka I. Gaters kūrēs komunālos jautājumus un būs arī Pilsētas attīstības komitejas šefa vietnieks, A. Požarnovs centīsies apvienot Satiksmes un transporta lietu komitejas vadību ar vietnieka amatu Pilsētas īpašuma un privatizācijas lietu komitejā. 
A. Požarnovs skaidroja, ka viņa darba prioritātes būs sabiedriskais transports un Eiropas Savienības fondu piesaistīšana satiksmes jautājumu risināšanai. Savukārt A. Ameriks kā pirmo praktisko darbu nosauca Rīgas pašvaldības īpašuma objektu privatizācijas komisijas izveidošanu. 
Vēl vakar tika izvēlēta Izglītības, jaunatnes lietu un sporta komitejas vadība. Šo komiteju turpmāk vadīs Baiba Brigmane (JL), par viņas vietnieku izvēlēts Jānis Freimanis (TP). Komitejas priekšsēdētāja amatam tika izvirzīts arī LSDSP pārstāvis Juris Zaķis, taču viņš gan neguva vairākuma atbalstu. B. Brigmane pēc ievēlēšanas izteica cerību, ka komitejas sēdes nepārvērtīsies par politisku cīņu kaujas lauku un deputāti racionāli strādās pie izglītības sistēmas uzlabošanas, lai jaunieši mazāk klīstu pa ielām, bet maksimāli iesaistītos sevis izglītošanā un sporta nodarbībās.
Šodien uz pirmo sēdi sanāks domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu, Drošības un kārtības jautājumu, Sociālo jautājumu, Vides, kā arī Finanšu komiteja. Komiteju vadītājus ievēlē attiecīgās komitejas deputāti.Repše joprojām nemīlētākais ministrs 
Dita Arāja,  Diena  04/06/05    Aizsardzības ministrs Einars Repše (JL) arī martā, līdzīgi kā iepriekšējos mēnešos, Latvijas faktu (LF) ministru reitingu tabulā ieņem pēdējo vietu kā vēlētāju visnemīlētākais ministrs. LF direktors Aigars Freimanis skaidro, ka vēlētāji vīlušies JL solījumos, jaunie laiki to cerētā izpausmē nav pienākuši, tādēļ E.Repšes uzticības kredīts no izteikti pozitīva transformējies izteikti negatīvā, kas nostiprinājies sabiedrībā. 
Jau ilglaicīgi visaugstākais reitings ir kultūras ministrei Helēnai Demakovai (TP), bet arī šo jomu, līdzīgi kā ārlietas, vēlētāji vispār vērtē krietni labvēlīgāk nekā, piemēram, veselības aizsardzību, kur reformas notiek lēni un mokoši. Kopumā salīdzinājumā ar janvāri vairāk ministru ieslīdējuši reitingu mīnusos, un A.Freimanis uzskata, ka tas saistīts ar sabiedrības vispārējo skepsi pret norisēm politikā, kā arī ar ministru nespēju komunicēt ar vēlētājiem un stāstīt, ar ko viņi nodarbojas.

Rīgas domes pārstāvis apšauba valsts gatavību e-paraksta ieviešanai
LETA  04/06/05     Latvijas likumdošana vēl nav pilnībā gatava elektroniskā paraksta ieviešanai, uzskata Rīgas domes Informācijas tehnoloģiju centra (ITC) direktors Ēriks Zēģelis. 
Kā Zēģelis trešdien norādīja aģentūrai LETA, viņš ir pārsteigts par paziņojumu, ka ir sakārtoti visi juridiskie jautājumi, lai varētu ieviest e-parakstu. 
Otrdien intervijā televīzijas raidījumā "Simtais pants" īpašu uzdevumu ministrs elektroniskās pārvaldes lietās Jānis Reirs (JL) sacīja, ka "valsts ir daudz darījusi, lai sakārtotu likumdošanas jautājumu, un mēs esam pilnībā gatavi no likumdošanas jautājuma puses ieviest e-parakstu". 
Zēģelis uzsvēra, ka ar e-pārvaldes ministra sekretariātu Rīgas domes ITC izveidojusies veiksmīga sadarbība, tomēr viņš pauda šaubas, vai e-paraksta ieviešanai nepieciešamās izmaiņas ir sagatavojusi Tieslietu ministrija. 
"Varbūt, ka viņi to ir izdarījuši, bet tādā gadījumā neviens par to nav informēts", sacīja Zēģelis. 
Elektroniskā paraksta ieviešanas jautājumu valdībā paredzēts izskatīt 19.aprīlī. 
Līdz šim iniciatīvu uzņemties droša elektroniska paraksta sertifikācijas centra izveidošanu izrādījusi Valsts informācijas tīkla aģentūra, SIA "Lattelekom" un Latvijas Pasts. 
E-pārvaldes ministrs jau iepriekš paudis atbalstu "Lattelekom" piedāvājumam, kas paredz izveidot nepieciešamo infrastruktūru par uzņēmuma līdzekļiem, pretī saņemot valsts garantijas par e-paraksta iepirkšanu ierēdņu vajadzībām. 

Saimniecībā un biznesā...

Lucavsalas pārbaudījumsSandris Vanzovičs,  NRA  04/02/05     Domniekiem nāksies lemt, vai padarīt Lucavsalu par jaunu attīstības centru.
Par vienu no pirmajiem uzdevumiem jaunā sasaukuma domei kļūs Lucavsalas attīstības priekšlikuma izskatīšana. Iepriekšējie domnieki faktiski nobijās no vērienīgā projekta, un pašreizējiem tautas kalpiem vajadzēs lemt, vai tas ir akceptējams.
Rīgas domes priekšsēdētājs Aivars Aksenoks jau solījis pārskatīt iepriekšējā sasaukuma domes lēmumu par Lucavsalas attīstības priekšlikumu konkursa rezultātiem. Kā zināms, dome neatbalstīja konkursā uzvarējušo priekšlikumu, taču to vēlreiz nāksies izskatīt jaunajai Pilsētas attīstības komitejai, izlemjot, vai atcelt tās priekšteču lēmumu par konkursa uzvarētāju noteikšanu vai arī virzīt to atkārtotai izskatīšanai domes sēdē.
Pēc A. Aksenoka domām, Rīgas attīstības plānā vajadzētu identificēt vietas pilsētā, ko atstāt pašvaldības rīcībā, bet atsevišķos gadījumos dome varētu arī piedāvāt teritorijas attīstībai. Lucavsalas konkurss bijis viens no šādām iniciatīvām, tomēr tas vēl tiks izvērtēts, uzskata A. Aksenoks. Arī iepriekšējā sasaukuma Pilsētas attīstības komitejas vadītājs Andris Ameriks sēdē pauda, ka "pilsēta nav lauki" un ir nepieciešams domāt par plašu teritoriju attīstību, taču vēlēšanām tuvā gaisotne domniekiem liedza domāt reāli. Lielākās šaubas radīja milzu finansējuma piesaistes iespējas, jo pašu salas attīstības vīziju lielākā daļa pat nebija redzējuši.
Neatkarīgā jau rakstīja, ka domes izsludinātajā konkursā par tiesībām apbūvēt un apsaimniekot 93,6 hektārus zemes Lucavsalā par labāko atzīts SIA Lucavsala priekšlikums ar kopējo investīciju apjomu 650 miljoni latu. "650 miljoni patiešām ir neierasti milzīga summa Latvijas biznesam, taču jāsaprot, ka šie finanšu resursi tiks ieguldīti pakāpeniski 18 gadu laikā, turklāt tā būs nauda ne vien no Latvijas iekšējiem resursiem, bet arī starptautiskajiem investoriem, kuri šeit būvēs savas biroju ēkas," norādīja minētā projekta vadītāja, kompānijas Būvalts direktors Jānis Ādamsons. Viņš uzsvēra, ka šis ir viens no vērienīgākajiem investīciju projektiem Rīgā un tā realizācijai ir piesaistīti ļoti nopietni partneri.
Arhitektu biroja Arhis vadītāja Andra Kronberga izstrādātais skiču projekts paredz, ka augstākā apbūve (tās augstumu noteiks detālais plānojums) varētu slieties salas centrā, ar pakāpenisku stāvu skaita samazināšanos ūdeņu pusē. Lai gan lieli līdzekļi tiks ieguldīti salas infrastruktūras izveidē (plānots celt pat trīs lielus tiltus, kas Lucavsalu savienotu ar Bauskas un Mūkusalas ielām, kā arī Zaķusalu), tā tomēr nezaudēs arī savu zaļumu. Šajā priekšlikumā ietverta jauna ezera un kanāla ierīkošana, ūdenstilpju krastmalu labiekārtošana, kā arī parku un skvēru izbūve.
Plānots, ka sākotnējās milzīgās investīcijas infrastruktūrā nodrošinās jau garantēti kredītresursi, bet tās tiks atpelnītas projekta realizācijas gaitā. Lucavsalas iesniegtais piedāvājums paredz, ka pirmajos divos projekta realizācijas gados tiks izstrādāti dažādi būvprojekti, kā arī sāksies teritorijas uzbēršanas darbi ar izrakto grunti no jaunā kanāla un ezera. Tam sekos arī pašu kanālu un ezera izbūve, maģistrālo inženiertīklu izbūve, bulvāra un Lucavsalu ar Zaķusalas savienojošā tilta būve.Interese par sportu un atpūtu augInga Balode,  NRA  04/02/05     Uzņēmēji prognozē, ka pieprasījums pēc sporta un atpūtas precēm turpinās pieaugt, jo Latvijas iedzīvotāju pirktspēja pamazām pieaug un arvien vairāk cilvēku pievēršas aktīvai atpūtai.
Šādas prognozes Neatkarīgai izteica tie uzņēmēji, kas piedalās 12. Baltijas reģionālajā atpūtas, tūrisma un sporta izstādē Atpūta un sports 2005, 6. motociklu un aksesuāru izstādē Motocikls 2005 un laivu, jahtu izstādē Boat Show 2005, kā arī izstādēs Makšķerēšana 2005 un Fitness 2005.
Kā informēja izstāžu rīkotājsabiedrības BT 1 sabiedrisko attiecību vadītāja Ilze Stebera, daudzajās izstādēs, kas būs skatāmas līdz 3. aprīlim, piedalās 100 uzņēmumu. Lielākā daļa izstādes dalībnieku – 90% – ir Latvijas uzņēmumi, kas gan paši ražo atpūtai un sportam nepieciešamās preces vai sniedz pakalpojumus, gan pārstāv pasaulē plaši pazīstamas ārvalstu preču zīmes. Izstādē piedalās arī uzņēmumi no Lietuvas, Polijas un Holandes.
SIA SDK vietējā tirgū darbojas kopš 1997. gada un piedāvā ūdens un sniega motociklus, četrriteņus, laivas, motorlaivas, kuterus, jahtas u. c. Apmēram sešu septiņu uzņēmumu konkurencē firma esot vidēji liela spēlētāja. SIA SDK biroja vadītāja Dace Jasinkeviča pastāstīja, bizness līdz šim ritējis labi – cilvēki izmantojot līzinga kompāniju pakalpojumus tehnikas iegādei, kuras cenas ir no 2000 latiem un vairāk. Arī makšķerēšanas, tūrisma un atpūtas preču tirgotāja SIA Ēsma pārstāvji, kas vietējā tirgū darbojas desmit gadus, atzīst, ka bizness iet augšup, jo makšķerēšana kļūst arvien populārāks aktīvās atpūtas veids, turklāt makšķeres cenas esot atbilstošas katra iespējām – no trim līdz simts latiem. Pēdējā laikā gan uzradies daudz jaunu konkurentu, taču ne mazums veco paspējuši bankrotēt. Japānas zīmolaYamaha oficiālā izplatītāja Latvijā tehnikas tirdzniecības centra Kesmotors speciālists Ģirts Ārstenieks atzina, ka bizness atkarīgs no klientu dzīveslīmeņa – piemēram, motorolleru cenas esot no 1700 eiro, savukārt dārgākie motocikli maksājot 15000–16000 eiro. Turklāt saulainās vasarās pircēju esot vairāk.
Savukārt velosipēdu tirgotāja Ab sports direktora vietnieks Andris Biders atzīst: lai arī Latvijā pieņemts žēloties, ka naudas nav, cilvēki pamazām sāk saprast, ka nav tik bagāti, lai pirktu lētas preces, kas pēc nedēļas salūst. Viņš prognozē, ka pēc sporta un tūrisma precēm pieprasījums augs, jo cilvēki arvien vairāk pievēršas atpūtai, turklāt velosports ir demokrātisks atpūtas veids, kas neprasa papildu ieguldījums. Piemēram, bērnu velosipēdu cenas esot no 49 latiem. 
Arī interneta uzziņu portāls viss.lv, kas apkopo informāciju arī par tūrisma un atpūtas iespējām un izveidots pērnā gada vidū, šajā izstādē piedalās pirmo reizi. Portāla direktors Dainis Priednieks to uzskata par labu iespēju piesaistīt reklāmdevējus un palielināt portāla apmeklētāju skaitu. Pašreiz dienā portālu apmeklējot apmēram 700–1000 interesentu.Noturēt latviešu lego
Gunta Tabore,  NRA  04/02/05     "Bija tik interesanti uzzināt, ka Lego konstruktorus pirmsākumos gatavoja no koka. Kad Nirnbergā saņēmām tā dēvēto Koka Oskaru, sapratām, cik tas ir augsts novērtējums," saka Māris Peičs, uzņēmējs no Valmieras rajona Rencēnu pagasta. 
Māris Peičs ir nepārtrauktā rosībā, turklāt viņa ideju īstenošanā iesaistīta ne tikai ģimene, bet pat vesels uzņēmums. Varis Toys Rencēnos ražo koka rotaļlietas, savdabīgus konstruktorus, no kuriem var tapt ne tikai guļbaļķu namiņi, bet arī lidmašīnas, roboti un pat fotoaparāti. 
Pavisam nesen iegūta atzinība konkursā Made in Latvia par Latvijas preču eksporta sekmīgu īstenošanu. Pērn uzņēmums saņēma Vācijas tautsaimniecības balvu konkursā, ko piešķir Vācijas un Baltijas tirdzniecības kamera – par labāko produkta dizainu un atpazīstamību Latvijā un Vācijā, uzsverot, ka izstrādājumi apliecina latvisko identitāti, ir videi draudzīgi un izglīto bērnus. 
Tomēr Peiču ģimeni visvairāk gandarījusi lielajā rotaļlietu mesē gūtā atzinība. "Tā notiek Nirnbergā, pasaulē lielākā rotaļlietu izstāde. Milzīgā konkurencē – 70 000 koka rotaļlietu – mūsu konstruktors Varis ieguva augsto trešo vietu. Koka rotaļlietu grupā bijām pirmie no Austrumiem, ārpus vecās Eiropas, kas saņēma balvu. Tā ir ļoti prestiža, dēvēta par Koka Oskaru. Vispār grandiozs pasākums, 15 milzīgi paviljoni, katrs piecreiz lielāks par Ķīpsalas halli," par lauru gūšanas svarīgumu stāsta Māris un Sandra Peiči. Viņiem bijusi pie rokas karte, jo daudziem pienācējiem bijis jāskaidro, kur atrodas Latvija. 
"Padomju laikā es kā daudzi – audzēju tulpes, mārrutkus, vedu uz tirgu. Bija vēlēšanās nopelnīt, tādēļ to visu darīju. Tie, kas šo ceļu negāja, nedibināja kooperatīvus un diez vai kļuva par uzņēmējiem. Ļoti labi atceros, tas bija 1988. gads, rāvos trīs diennaktis bez gulēšanas, bija svarīgs pasūtījums un nedrīkstēja atslābt," stāsta Māris Peičs. 
Iesākuši ar kokapstrādi, tad ķērušies pie mēbelēm. Rotaļlietu ideja radusies, prātojot par ražošanas atlikumu izmantošanu. Pamēģinājuši tādu saliekamu miniatūru guļbūvīti izveidot, iedevuši izmēģināt pazīstamiem bērniem, bet viņi gandrīz saplūkušies, kurš tiks pie būvēšanas. "Ienāca prātā specifiskas detaļas, kas padara konstrukciju interesantāku, idejas pilnveidojās... Taču process bija ilgs, visa pārbaudīšana notika mājas apstākļos. Man pagrabā ir tāda kā darbnīca, tur joprojām top jaunie modeļi, un turpat tos izmēģinu," stāsta Māris Peičs. 
Ideju ģenerators nosmaida vien, kad vaicāju, kādas rotaļlietas bija viņa bērnībā – vectēvs sazāģējis klucīšus, ar tiem bijis prieks spēlēties. Vēlākos gados Mārim vienmēr patikušas prāta asināmās spēles, šahā esot diezgan labi panākumi. "Kad studiju laikos dabūju rokās Rubika kubu, tad vairākas dienas griezu un grozīju, kamēr saliku, pēc tam man vairs nebija interesanti," teic uzņēmējs. 
Nosacītais nosaukums Latviešu lego nav radies nejauši, tas izsaka Peiču konstruktoru ideju. Pamatā ir vienas sistēmas baļķīši, konstrukcijas var papildināt, nopērkot nākamo komplektu, līdzīgi kā Lego izstrādājumiem. Idejas oriģinalitāte slēpjas variēšanas iespējā – no tām pašām precīzi izfrēzētajām detaļām var izveidot ne tikai vienu konkrētu būvi, bet likt lietā fantāziju un radīt neiespējamo. 
Māra sieva Sandra, uzņēmuma direktore, atceras, kā pārdevusi vienu no pirmajiem konstruktoriem. Otrā dienā bērna tētis atnācis un sajūsmā stāstījis, ka mazais uzbūvējis lidmašīnu. "Piedodiet, es teicu, zinu, ka mūsu konstruktors ir labs, tomēr diez vai lidmašīna varēja sanākt," smejot stāsta Sandra. Tieši tādēļ jaunie konstruktori tiek atdoti izmēģinājuma poligonā – radu bērniem, bērnudārziem, un pēc tam novēro, kas tapis, izzina, kā mazie spēlējas, kāda ir interese un vai nevajag ko mainīt.
Konstruktoru kastes ar simtiem Latvijas laukos ražotu sīko detaļu nonāk Norvēģijā, Vācijā, Nīderlandē, Šveicē, ASV, Anglijā, Itālijā, Lietuvā, Igaunijā, Somijā, Zviedrijā... Ir zināms, ka darbošanās ar koka detaļām attīsta telpisko un loģisko domāšanu, rosina iztēli. Kāds norvēģu ārsts šo rotaļlietu izmantojot kā palīglīdzekli atveseļošanai pēc infarktiem. 
Māris Peičs uzsver, ka viņi izmanto tikai bērza koksni, jo tā ir veselīga. Koka mantiņas zīdaiņiem ražojot tikai no kļavas, jo šis koks dod sulu un tam piemīt antibakteriālas īpašības, mazuļi var likt mutē, un arī bērzs ir koks ar tādām pašām īpašībām. 
Kad nebeidzu vaicāt, kā rodas ideja, klusais vīrs mazliet pasmaida. "Laikam jau palīdz mana telpiskā domāšana, plašā fantāzija. Taču idejas var rasties visunikālākās, galvenais – kā tās pielāgot praktiskajam izpildījumam, tehnoloģiskajam īstenojumam. Manī ir gan izgudrotājs, gan tehnologs – tikko izdomāju, uzreiz prātoju, kā iespējams saražot. Ja nesanāks, tad iecere jāmet nost, nav jēgas niekoties." 
Māris Peičs
- Uzņēmējs, rotaļlietu ražotājs Valmieras rajona Rencēnu pagastā
- Dzimis 1956. gada 12. februārī Valmieras rajona Vaidavā
- Studējis Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultātē, inženieris enerģētiķis
- No 1983. gada strādājis Rencēnos par galveno enerģētiķi
- No 1988. gada darbojas privātbiznesā
- Kopā ar sievu Sandru izveidojis uzņēmumu Saime, kas pirms gada pārtapis par Varis Toys, ražo koka rotaļlietas, konstruktorus 
- Divas meitas: Evija (25), studē LU Starptautisko attiecību institūtā, uzņēmuma līdzīpašniece, nodarbojas ar mārketingu; Laura (18), mācās Valmieras Pārgaujas ģimnāzijā
- Visi kopā labprāt ceļoStrauji aug visi nozīmīgākie banku rādītāji 
LETA,  04/02/05     2004.gadā turpināja strauji augt visi nozīmīgākie Latvijas banku rādītāji, teikts Latvijas Bankas pārskatā par pagājušo gadu. Pērn par 37,3% līdz 7,85 miljardiem latu pieauga Latvijas banku aktīvi, neieskaitot aktīvus pārvaldīšanā, par 46% līdz 4,38 miljardiem latu — izsniegto kredītu atlikums, par 36,6% līdz 5,1 miljardam latu — noguldījumu atlikums. Pagājušajā gadā banku aktīvu struktūrā turpināja palielināties kredītu īpatsvars — līdz 55,8%, to skaitā kredīti mājsaimniecībām — 17%. 2004.gada beigās Latvijā banku apmaksātais pamatkapitāls bija 383,8 miljoni latu, kas ir par 24,7% vairāk nekā 2003.gada beigās. Visas Latvijas bankas, izņemot vienu, ir privātas, un valsts daļa banku apmaksātajā pamatkapitālā pārskata beigās bija tikai 5,9%, liecina centrālās bankas pārskats. 
Savukārt krājaizdevu sabiedrību aktīvi 2004.gadā pieauga par 24,5% — līdz 4,9 miljoniem latu, izsniegto kredītu atlikums palielinājās par 27,7% — līdz 4,1 miljonam latu, kā arī noguldījumu atlikums — par 21,6% līdz 3,2 miljoniem latu. Krājaizdevu sabiedrības guva 78 800 latu peļņu, kas ir par 34,5% vairāk nekā 2003.gadā. To apmaksātais pamatkapitāls 2004.gadā pieauga par 33,2% — līdz 0,9 miljoniem latu. 
Straujā valsts tautsaimniecības attīstība noteica naudas piedāvājuma pieauguma tempa paātrināšanos. Nauda diezgan stabili palielinājās visu gadu, bet īpaši straujš kāpums — 148,7 miljoni latu jeb 5,5% — bija vērojams tikai decembrī, kad krasi palielinājās rezidentu finanšu iestāžu, nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību noguldījumu atlikums, kā arī sezonālu faktoru ietekmē auga skaidrās naudas pieprasījums. 
Jau vairākus gadus pēc kārtas naudas piedāvājuma kāpumu nosaka rezidentiem izsniegto kredītu atlikuma pieaugums. 2004.gadā tas palielinājās par 1,13 miljardiem latu jeb 39,9%. 
Tautsaimniecības nozaru dalījumā lielākais kredītu atlikuma kāpums bija vērojams operācijās ar nekustamo īpašumu, nomā, datorpakalpojumos, zinātnē un citos komercpakalpojumos — 171,2 miljoni latu jeb 78,4%, finanšu starpniecībā — 113,1 miljons latu un apstrādes rūpniecībā 108,3 miljoni latu jeb 41%. 
Izdevīgākas kredītu procentu likmes noteica ārvalstu valūtā izsniegto kredītu atlikuma pārsvaru kredītu kopējā atlikumā. 2004.gadā latos izsniegto kredītu atlikums pieauga par 325,9 miljoniem latu jeb 28,4%. 
Rezidentu nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām izsniegto kredītu un no šīs klientu grupas piesaistīto noguldījumu procentu likmes 2004.gadā bija augstākas nekā 2003.gadā, un tas bija vērojams visu termiņu un visu valūtu kredītiem un noguldījumiem.

Zinātnieki sola uzņēmējiem pielietojumusGundega Skagale,  NRA  04/05/05     Astoņdesmito gadu beigās Latvijas zinātnieki un izgudrotāji vidēji katru gadu Patentu valdē pieteica apmēram 1000 jaunus izgudrojumus, bet tagad tikai 100–150. 
Sevišķi vērtīgi jaunie izgudrojumi nemaz netiek patentēti Latvijā; to patentēšanas izdevumus un pētniecības finansēšanu uzņemas ārvalstu investori; patenttiesības nonāk ārvalstu kompāniju īpašumā. 
Lai uzņēmēji un ražotāji varētu iepazīties ar Latvijas zinātnieku piedāvāto, no šodienas līdz 15. aprīlim Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) telpās būs skatāma zinātnes sasniegumu izstāde, Neatkarīgo informēja LZA prezidents Juris Ekmanis. Tajā savus izgudrojumus, kuri meklē un jau ir atraduši ražotājus, izrāda vairāk nekā desmit Latvijas zinātnisko institūtu, kas saistīti ar ķīmijas, polimēru materiālu, elektronikas, koksnes u.c. nozarēm.
Pirmie savus eksponātus izstādei vakar nogādāja Rīgas Tehniskās universitātes Neorganiskās ķīmijas institūta zinātnieki, kas izstrādājuši virkni apkures sistēmu aizsarglīdzekļu. Šķīdums BOS 1 tiek rekomendēts privātmāju īpašniekiem lietošanai apkures sistēmās, kurās tiek izmantots ciets ūdens. 
"Visiem zināms, ka, lai novērstu katlakmens veidošanos, nepieciešams samazināt cietības sāļu daudzumu ūdenī. Vienkāršākie ūdens attīrīšanas veidi ir dārgi – filtri vai ūdens ķīmiskās sagataves iekārtas uzstādīšana. Bet tas ir mērķtiecīgi tikai lielajās mājās," teic zinātnieki. Neorganiskās ķīmijas institūta izstrādātie preparāti ir ne tikai lētāki, bet ar laiku katlakmeni pārvērš par sārņiem, ir vienkārši lietošanā un nav toksiski. Savukārt koncentrāts Inga aizsargā metāla konstrukcijas no korozijas, bet Latikors izmantojams arī dažādu metālkonstrukciju konservācijai. 
Savukārt Koksnes ķīmijas institūta stendā var iepazīties ar produktiem, kas tapuši koksnes, lignīna un celulozes pārstrādes procesā. Tie ir augu mēslošanas līdzekļi un vielas, kas veicina augu attīstību – stimulatori. Uzņēmēju vērtējumam tiek piedāvāti arī dažādi celtniecības materiāli – putuplasti un izolācijas materiāli. Izstāde Latvijas zinātne pielietojumos atvērta darba dienās no plkst. 13 līdz 17 Rīgā, Akadēmijas laukumā 1.Spītējot šķēršļiem, tirgus aug 
Kristaps Pētersons,  Diena  04/05/05     Sabiedrisko attiecību pakalpojumu tirgū pēc strauja apgrozījuma pieauguma sekos nostabilizēšanās periods
Pārsniedzot 30% apgrozījumu pieaugumu, Latvijas sabiedrisko attiecību firmas ir apmierinātas, taču šogad prognozē lēnāku izaugsmi. Industrijas pārstāvji to skaidro ar pietiekami blīvo konkurenci. Nāksies nostabilizēt jau esošās pozīcijas, uzlabojot un attīstot pakalpojumu kvalitāti, prognozē Latvijas Sabiedrisko attiecību kompāniju asociācijas (LSAKA) prezidente Signe Reinholde. 
Starp asociācijas pārstāvjiem vislielākais apgrozījums pērn bijis Hill and Knowlton Latvia (HKL) ar 583 200 latiem, otro vietu ieņem Consensus PR ar 350 742 latiem, bet DDB Porter Novelli ar 331 406 latiem ir trešie veiksmīgākie. "Esam iemantojuši savu klientu uzticību ilgākā laika periodā, kas faktiski nozīmē veiksmīgu sadarbību, jo reputācijas veidošana un sabiedriskās attiecības atmaksājas tikai ilgtermiņā," par HKL veiksmīgo gadu stāsta tās vadītājs Ralfs Vīlands. Arī viņš piekrīt, ka nozarei kopumā šogad izaugsme nebūs tik strauja. 
Par tirgu divreiz straujāk augusi asociācijā neietilpstošā Mediju tilts (MT), kura pēc apgrozījuma 2004.gadā ierindojas starp tirgus līderiem. Kā atzīst MT vadītāja Laura Minskere, labie biznesa rādītāji sasniegti, pateicoties veiksmīgai jaunu klientu piesaistei un sekmīgi attīstītiem pakalpojumiem. Zināms, ka MT savu apgrozījumu audzējusi, apkalpojot vairākas Rīgas domes struktūrvienības, to starpā pretrunīgi vērtēto e–Rīga projektu.
Industrijas pārstāvji apstiprina, ka tirgus tendences nav mainījušās pēdējo gadu laikā — ir notikusi aģentūru iekļaušanās starptautiskajos tīklos, joprojām tā izjūt profesionālu darbinieku trūkumu un cieš no mazām dempinga firmām, kas piedāvā nekvalitatīvus pakalpojumus. S.Reinoholde kā pozitīvu tirgus tendenci min aģentūru specializēšanos kādā konkrētā nozarē, piemēram, sponsorēšanā, lobismā, finanšu vai farmācijas sabiedriskajās attiecībās, tajā pašā laikā nodrošinot pilna spektra pakalpojumus. 
Aktīvākos klientus nav iespējams izvērtēt, jo visas nozares vienlīdz aktīvi ir sākušas apzināties sabiedrisko attiecību un reputācijas spodrināšanas nozīmi. LSAKA vadītāja skaidro, ka apgrozījumu vairumam aģentūru palīdzējušas pieaudzēt starptautisko klientu skaits un projekti, kas pēc valsts iestāšanās ES jārealizē starptautiskajos tirgos. 
Pēc apgrozījuma rādītājiem lielās sabiedrisko attiecību firmas vienmēr ir norādījušas, ka "mazie maisās pa kājām" ar dempinga cenām un nekvalitatīviem pakalpojumiem. Šādas "firmeles", kas vienlaikus ar sabiedrisko attiecību pakalpojumu sniegšanu pārdod kancelejas preces vai pirotehniku, grauj nozares reputāciju. S.Reihnolde teic, ka pēc sabiedrisko attiecību pakalpojumu labumu apzināšanās uzņēmējs ir nonācis otrajā fāzē — kā atšķirt kvalitatīvu pakalpojumu no zema līmeņa piedāvājuma un kur gūt izpratni par to, kas tad īsti ir sabiedriskās attiecības. "Diemžēl joprojām tirgū ir sastopamas vienu vai divu cilvēku aģentūras, kas bez zināšanām un attiecīgas kvalifikācijas, nedaudz orientējoties mārketinga pamatprincipos, piedāvā sevi kā sabiedrisko attiecību pakalpojumu sniedzējus," saka S.Reinholde. 
Pagājušā gada vasarā gados jaunais Rīgas mēra Gundara Bojāra padomnieks Jānis Riņķis nolēma izmēģināt spēkus sabiedrisko attiecību nozarē un nodibināja nelielu firmu Public Relations Holding (PRH). J.Riņķis šos "lielo brāļu" apgalvojumus uz savu firmu neattiecina. "Mūsu segments ir vidējie un mazie uzņēmumi, kuri lielajiem ne vienmēr interesē un kurus viņi pat fiziski nespēj apkalpot," potenciālu tirgu saskata J.Riņķis un piebilst, ka arī viņiem traucē konkurenti, kas nevīžīgi apkalpojuši klientu. "Mēs to izjūtam pat spēcīgāk nekā lielās sabiedrisko attiecību firmas," saka J.Riņķis.
Tirgus "sadalīšanas" tendenci novēro arī R.Vīlands — mazās firmas arvien vairāk strādā ar operatīvajām sabiedriskajām attiecībām mazajiem un vidējiem komersantiem, kamēr lielās firmas konsultē topa 500 Latvijas uzņēmumus un strādā ar viņu reputāciju menedžmentu.
PRH vadītājs ir pārliecināts, ka lielās firmas gadu gaitā ir attīstījušas savas shēmas, kā runāt ar presi un sabiedrību, tāpēc mazajiem atliek uzmanību pievērst ar oriģinalitāti. Kā piemēru J.Riņķis min savas firmas reklāmu, kurā uz melna fona ar sarkaniem burtiem pavēstīts, ka lasītājs jau ir kļuvis par reklāmas upuri. "Pēc tam es redzēju, ka gandrīz visi, kas šo reklāmu bija apskatījuši savos e–pastos, ienāca mūsu mājaslapā," stāsta J.Riņķis. "Mēs, mazie, jau arī neesam muļķi un saprotam, ka nevar pastāvēt, ja katrs velk vezumu uz savu pusi," atzīst J.Riņķis un norāda, ka tuvākajā laikā internetā tiks izplatīts profesionāls apkārtraksts par sabiedriskajām attiecībām Latvijā.
Izglītībai nopietnu vērību plāno pievērst arī asociācija. S.Reinholde novērojusi, ka aģentūras pēdējā gada laikā sākušas nopietni investēt savu darbinieku izglītībā un LSAKA biedriem šogad būšot iespēja dalīties pieredzē un zināšanās ar starptautiskiem ekspertiem. Šogad priekšplānā tiks virzīta sabiedrisko attiecību pakalpojumu rezultātu mērīšana, konkursu rīkošanas standartu pilnveidošana, pakalpojumu veikšanas un samaksas standartu izstrāde. Lai veicinātu kopīga priekšstata veidošanos klientu un aģentūru starpā, tiks izveidota rokasgrāmata, kas kalpos kā rekomendācija. Maija sākumā arī plānota starptautiska konference Rīgā par industrijas aktualitātēm, kā arī turpināta tradīcija apbalvot labākos savās rindās.
Kā izdevies augt straujāk par kolēģiem?
Māris Graudiņš, Consensus PR:
Ir trīs iemesli, kas mums ļāvuši pērn uzrādīt strauju izaugsmi – straujāku nekā kolēģiem. Pirmais — sakarā ar iestāšanos ES pieaug interese par sabiedrisko attiecību pakalpojumiem Baltijā kopumā. Otrais — mūsu veiksmīgais darbs valsts sektorā, kur mūsu klienti ir Īpašu uzdevumu ministra integrācijas lietās sekretariāts, Vides ministrija un Labklājības ministrija. Trešais — sabiedrisko attiecību kompāniju tops vairākus gadus Latvijā ir nemainīgs. Tirgus līderi pagājušajā gadā strādājuši stabili, toties mums izdevies uzrādīt izaugsmi.
Jana Ezeriņa, Komunikāciju aģentūra/Edelman Affiliate:
Mēs pērn pievienojāmies starptautiskajama Edelman tīklam, kas arī ir galvenais iemesls, kas ļāva uzrādīt strauju izaugsmi. Ir pieaudzis starptautisko klientu skaits, esam ieguvuši starptautisku pieredzi, darbiniekiem ir bijusi iespēja gūt papildu izglītību. Otrs iemesls ir visā nozarē vērojamais klientu arvien lielākais pieprasījums un izpratne par sabiedriskajām attiecībām.
Rita Voronkova, McCann Erikson Riga sabiedrisko attiecību birojs:
Izaugsmes iemesls bija pagājušajā gadā pieņemtais lēmums fokusēties uz pakalpojumu attīstību spektros, nevis apjomiem. Varam secināt, ka tas ir izdevies. Lauvas tiesu mūsu pakalpojuma groza veido pārtikas un ražošanas uzņēmumi. Pērn sākām strādāt ar farmācijas, auto un komunikāciju uzņēmumiem, tādējādi paplašinot savu kompetenci. Otra joma, kas ļāva strauji augt, ir darbības Baltijas mērogā. Strādājam ar partneriem Lietuvā un Igaunijā. Mērogs ir lielāks, līdz ar to arī ieņēmumi lielāki.
PR aģentūru apgrozījums (LVL, bez PVN)
Aģentūra; apgrozījums 2004; pieaugums, %
Mediju tilts* 812 000 29,92%
Hill and Knowlton Latvia 800 012 12,28%
DDB Porter Novelli 755 786 12,24%
Consensus PR 661 104 78,68%
McCann Erikson Riga sabiedrisko attiecību birojs 617 455 58,04%
P.R.A.E. sabiedriskās attiecības 531 000 4,18%
MRS grupa 415 731 19,56%
Komunikāciju aģentūra/Edelman Affiliate 356 000 67,50%
PR Stils 285 842 
Finansu komunikāciju grupa 149 766 –6,52%
GCI Latvia 82 500 5,03%
KPMS&partneri 70 500 33,02%
* — neietilpst LSAKA, ar PVN

Ierosina paaugstināt minimālo algu
Latvijas Avīze  04/06/05    Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) atbalsta Labklājības ministrijas (LM) priekšlikumu no 2006. gada 1. janvāra paaugstināt minimālo darba algu par 25% un noteikt to simts latu apmērā pašreizējo 80 latu vietā. Savukārt premjers Aigars Kalvītis iepriekš jau norādīja, ka 2006. gadā nevarēs palielināt minimālo algu.
LBAS sabiedrisko attiecību speciāliste Inga Koleča saka, ka augsta inflācija aizvadītajā gadā un šā gada februārī, kas bija 6,9%, norāda par nepieciešamību palielināt minimālo darba algu. Viņa piebilst, ka valdības nostāja iesaldēt minimālo algu nozīmē sabiedrības mazāk turīgās daļas grimšanu aizvien lielākā  trūkumā un sabiedrības aizvien lielāku noslāņošanos.
"Ekonomistu apvienības 2010" eksperts Roberts Remess ministrijas un arodbiedrības savienības ierosinājumu vērtē pozitīvi. "Tas būtu viens no soļiem, kā paaugstināt mūsu iedzīvotāju dzīves līmeni," norāda eksperts. Pēc R.Remesa vārdiem, minimālās algas paaugstināšana negatīvi varētu ietekmēt tos uzņēmumus, kas savu darbinieku algas uzrāda 80 latu apmērā, bet paši maksā vairāk – aploksnēs. "Manuprāt, uzņēmējiem pašiem būtu jāsaprot un jāpalielina savu darbinieku algas, neatkarīgi no tā, vai valdība nolems paaugstināt minimālus apmērus, vai ne," tā R. Remess.

Jūrmalas kokus aizstāj dzelzsbetonsImants Vīksne,  NRA  04/06/05     Jūrmala pārvērtusies pavasarīgā būvlaukumā, kur kūrortpilsētai raksturīgo priežu stāvus strauji nomaina armatūras stieņi monolītā dzelzsbetona pamatos – pašlaik vai ikkatrā kvartālā ir izcirsts klajums.
Nule 50 koki krituši, atvēlot vietu rindu māju celtniecībai Meža prospektā 44, kas līdz tam bija neskarta meža daļa. 100 koki līdzīgos nolūkos nocirsti Rembates ielā. Būvniecības apjomi, kas ik gadu pieaug aptuveni par 15%, pilsētniekus sadalījusi trijās nometnēs – vieni būvniecībai dod zaļo gaismu, jo paši vēlas ar to nopelnīt, otri mājvietas un vides ekskluzivitāti vēlas baudīt vientulībā, bet trešie dzīvo Jūrmalas viņā galā pie Slokas un pa laikam tiek iesaistīti sabiedriskās apspriešanās, lai panāktu pirmajai vai otrai pusei labvēlīgu viedokli.
Iepriekšējai domei, ko vadīja Juris Hlevickis, bija visai lojāla attieksme pret vides urbanizēšanu. Pērn būvvalde saskaņojusi aptuveni 2600 projektus – vairākums paredzēja ciršanu. Tas nozīmē, ka pavasaris, visticamāk, atsegs vēl ļoti daudzus celmus. 
Jūrmalas domes Koku ciršanas komisijas vadītājs Atis Sapronovs gan uzsver, ka tik liels koku skaits, kā vienuviet nocirsts Meža prospektā un Rembates ielā, ir izņēmums. 
Tomēr arī tas perfekti iekļaujas līdzšinējā Jūrmalas atmežošanas praksē, ko par likumīgu padara dome, tās komitejas, virsmežniecība, ciršanas komisija un normatīvie akti, kas regulē pilsētā pieļaujamo apbūves blīvumu. Būvvaldes vadītājs Staņislavs Skirmans atzīst, ka dažviet skats tiešām ir briesmīgs, taču – ja likumība ir ievērota, problēma jārisina politiķiem.
Jaunievēlētās domes valdošās koalīcijas sadarbības memorandā teikts, ka "sadarbības mērķis ir veicināt dinamisku Jūrmalas attīstību, ievērojot uzņēmēju, investoru un pilsētas iedzīvotāju intereses, kā arī saudzējot un saglabājot unikālo Jūrmalas dabu, vērtības un simbolus". Jāatgādina, ka pirmskara Latvijas pilsētplānotāji Jūrmalu savās iecerēs un kartēs jau bija saparcelējuši mazos apbūves gabalos – līdz pat pludmalei. Šim finansiāli daudzsološajam projektam, visticamāk, tomēr nebūs lemts realizēties. Pašvaldības vadītāja Inese Aizstrauta apgalvo, ka attīstība uz vides rēķina nenotiks – šāds solījums ir svarīgs, jo pilsētas jaunais attīstības plāns vēl nav pieņemts, bet zemes īpašnieki vēlas ar tā palīdzību norakstīt aptuveni 80 hektārus meža (kopējais apjoms, summējot visus iesniegtos priekšlikumus). Tomēr I. Aizstrautas solījuma svaru mazina fakts, ka viņas vadītās domes leģitimitāte pēc vēlētāju balsu pirkšanas skandāla un tiesas izbrāķētajiem vēlēšanu rezultātiem vēl nav īsti skaidra. Priežu pazušanu no pilsētas teritorijas I. Aizstrauta pati labi varēja novērot, būdama pilsētas galvenās arhitektes amatā. Pagaidām viņa atturas kritiski vērtēt līdzšinējo būvatļauju un ciršanas atļauju izsniegšanas praksi. Taču – atbilstoši priekšvēlēšanu nostādnēm – tuvākajā laikā plānots pārskatīt iepriekšējās domes noslēgtos nomas līgumus, kas pilsētai sola jaunus būvlaukumus un attiecīgi arī celmus. Precīzs šaubīgo līgumu skaits jaunajai pašvaldības vadītājai nav zināms, bet sazināties ar iepriekšējo mēru Neatkarīgajai vakar neizdevās.
Jūrmalas domes izpilddirektors Gatis Truksnis aicina pārvērtēt iesakņojušos stereotipu, ka katrs nocirsts koks ir kaut kas slikts. Jūrmalas kopējā platība ir aptuveni 100 kvadrātkilometri un 36 procenti no tiem ir dabas pamatnes teritorija. Atstājot šo proporciju nemainīgu, apgrūtināta pilsētas attīstība. Kā uzsver G. Truksnis – lai piesaistītu jaunus iedzīvotājus un viņu maksāto ienākumu nodokli, ir jābūvē. Tas savukārt ir kā sinonīms vārdam "ciršana". Pret šādu iepriekšējās domes izauklētu filozofiju iebilst daudzi jūrmalnieki. Cēlonis ir ne tikai skaudība uz jaunienācējiem, bet arī kultūrvēsturiskie aspekti. Krievijas arhitektu savienība lobē Jūrmalas iekļaušanu respektablās pasaules organizācijas UNESCO aizsargājamo objektu sarakstā, par vērtību atzīstot gan unikālo koka apbūvi, gan dabas pamatni – mežu pilsētā. Savienības pārstāve Baltijas valstīs jūrmalniece Aivija Bārda secina, ka pēdējā laikā pilsētā paslepus īstenotie videi un sabiedrībai naidīgie projekti ir būtiski noplicinājuši nozīmīgāko kūrortpilsētas sastāvdaļu.
Trūkst vienprātības interneta regulēšanas jautājumāLETA  04/06/05     Internets īsā laikā ir aptvēris pamatos visas sfēras, tomēr pagaidām nav panākta vienošanās jautājumā, cik lielā mērā valdībām un kontroles iestādēm būtu jāregulē internets, starptautiskā informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju foruma “Baltic IT&T 2005: e-Baltics” diskusijā par interneta pārvaldību atzina Īpašu uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās sekretariāta vadītāja Ina Gudele. 
Arī e-pārvaldes ministrs Jānis Reirs (JL) norādīja, ka interneta pārvaldība ir viens no jautājumiem, par kuru vēl gaidāmas asas diskusijas. 
Gudele informēja, ka pastāv divi pretēji viedokļi interneta regulēšanas jautājumā. Daļa iesaistīto uzskata, ka internets ir strikti jāregulē, savukārt citi ir pārliecināti, ka šajā sfērā nevajadzētu būt ierobežojumiem. 
Prezentējot interneta pārvaldības darba grupas atzinumus, Gudele norādīja, ka vairākums atbalsta ierobežojumus tādas sfērās kā interneta saturs, domēnu reģistrācijas, surogātpasts un intelektuālā īpašuma tiesības. Nav vienotības par identitātes uzrādīšanas prasībām. 
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas Elektroniskās komunikācijas un pasta departamenta direktors Andris Virtmanis uzsvēra, ka patlaban nav skaidrs, kā būtu jāregulē valsts pārraides internetā pakalpojumi. Viņš norādīja, ka numerācijas resursu kontroli valstī šobrīd uzrauga Satiksmes ministrija. 
Dažādos līmeņos interneta kontroli veic dažādas regulējošas iestādes, sacīja Londonas Metropolitēna universitātes profesors Aļģirds Pakšta. Valdības un korporācijas cenšas kontrolēt internetu, bet tas ir “pašorganizējoša sistēma”, sacīja profesors. 

Intelektuālais kapitāls
Elīna Lidere,  NRA  04/07/05    Aprīlis ir intelektuālā īpašuma mēnesis, kad starptautiski tiek atzīmēta pat intelektuālā īpašuma diena. Arī Latvija seko šīm tradīcijām, un šonedēļ Rīgā bija divas konferences par intelektuālo kapitālu.
Šodien vēl turpinās Patentu valdes organizētā starptautiskā konference Intelektuālais īpašums jaunajās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kas iecerēta kā pieredzes apmaiņa starp ES veco un jauno dalībvalstu intelektuālā īpašuma ekspertiem par patentu iestāžu lomu un intelektuālā īpašuma aizsardzības nozīmi valsts ekonomiskajos procesos. Savukārt vienas dienas konferencē Vai vēlies būt soli priekšā saviem konkurentiem?, ko organizēja Intelektuālā īpašuma aizsardzības koalīcija, vakar tika spriests vairāk par to, kā palīdzēt tieši Latvijas uzņēmumiem attīstīt savu konkurētspēju ar nemateriāliem līdzekļiem.

Jau septiņus gadus Latvijā darbojas iespaidīga narkotiku laboratorija
Iveta Elksne, LNT Ziņas    04/06/05     Pēdējos gados uzskatīja, ka narkotikas Latvijā neražo. Izrādās, ka tas ir mīts. Ražo un kā vēl ražo – mežā, privātā mājiņā Gulbenes rajonā, laboratorijas apstākļos tapa metadons. Ražošana šeit notika gana vērienīgi, bet lai tiktu līdz kvalitatīvam metadonam ķīmiķi eksperimentēja teju vai trīs gadus. Līdz pēdējos četrus gadus jau izmantoja visas iespējamās laboratorijas jaudas. Šobrīd aizturēti divi ķīmiķi – narkotiku ražotāji, taču izmeklēšana vēl turpinās.
Laboratorija, kurā ražoja metadonu atradās meža vidū, kādā mājā. Neviens nebrauca un neviens nezināja, kas tur notiek. Šodien eksperti metadona ražotājus, kas bija ķīmiķi, dēvē par ekspertiem, taču sākums bijis grūts. Ķīmiķiem nekas prātīgs neizdevās, taču pacietība attaisnojās. Trīs gadus viņi mēģināja, mēģināja līdz sasniedza izcilu metadona kvalitāti. 
Dažādas kolbas, krāsniņas, desmitiem litru acetona un sālsskābes. Tāds ir īsais apraksts lietām, kas ir vajadzīgas metadona ražošanai. 
Andris Lapiņš, VP Kriminālistiskās pārvaldes priekšnieks: „Varbūt jūs būsiet pārsteigti, tā nav nekāda super aparatūra, tā ir diezgan vienkārša, kuras sastāvdaļas var iegādāties veikalos. Arī ķimikālijas nav nekādas īpašas, bet tas ir atkarīgs no procesa, kas tiek izmantots šo vielu ieguvē.” 
Ražošana nevarēja notikt siltā un karstā laikā, tas būtu bīstami pašiem ražotājiem. Tāpēc gadā metadonu varēja ražot tikai apmēram piecus mēnešus, tādejādi saražojot apmēram sešus kilogramus metadona gadā. Vērienīgi un netraucēti viņi strādāja četrus gadus. 
Kārlis Dombrovskis, VP Narkotiku apkarošanas biroja priekšnieks: „Piemēram, cenas Maskavā par vienu gramu metadona ir apmēram no 120 līdz 150 dolāriem gramā. Variet rēķināt, ka pēc noskaidrotiem apstākļiem šī laboratorija spēja izgatavot vienā piegājienā pusotru kilogramu.” 
Tātad pārdevēju peļņa bija iespaidīga, bet arī ķīmiķiem maksāts labi, pietika ne tikai maizei ar sviestu, bet arī desai. Krievija un Vācija bija galvenais noieta tirgus Gulbenes rajonā ražotām narkotikām. Latvijā tās gandrīz nepalika, tas arī bija viens no iemesliem, kāpēc policijai un muitai šo ražotni tik ātri vien neizdevās atklāt. 
Ēriks Jēkabsons, iekšlietu ministrs: „Tas prasīja ļoti ilgu laiku un darbu. Šī operācija ilga apmēram gadu.” 
Atšķirībā no heroīna, kas kaifu uztur dažas stundas, metadona iedarbība ir līdz pat trim diennaktīm, lai gan izteiktas eiforijas nav. Narkologs Guntars Osis zina teikt, ka metadons izraisa ilgas un neciešamas tā saucamās „lomkas”. Paši narkomāni uzskata, ka tās ir visnepatīkamākās „lomkas”. Latvijā metadona lietošana ir atļauta heroīna narkomānijas ārstēšanai. 

Izglītībā...

Latvijas studenti EiropāInga Paparde,  NRA  04/02/05     Eiropas Savienības Erasmus programmu izmanto arvien vairāk Latvijas studentu.
Ik gadu palielinās to Latvijas studentu skaits, kas kā Eiropas Savienības (ES) programmas Socrates Erasmus dalībnieki dodas uz kādu no Eiropas valstīm mācīties. Sociālā darba studente Zane Upīte pašlaik mācās Arteveldes augstskolā Gentes pilsētā Beļģijā un Neatkarīgajai saka: arī šajā valstī ir sociālās problēmas, tikai valsts daudz lielāku uzmanību pievērš to risināšanai.
Socrates Erasmus studentam ir iespējas izvēties valsti, uz kuru doties mācīties. Tomēr viss ir atkarīgs no augstskolas, kurā students mācās Latvijā – kāda ir skolas sadarbība ar citu valstu izglītības iestādēm un aktivitāte, iesaistot studentus. Zane Upīte Latvijā ir otrā kursa studente sociālā darba un sociālās pedagoģijas augstskolā Attīstība. Jau pērn viņa piedalījas sociālā darba vasaras skolā Berlīnē, bet šogad startēja pārbaudei, lai saņemtu programmas Socrates Erasmus stipendiju. "Studentam ir jāizvēlas valsts, uz kuru doties, es starp Vāciju, Skandināvijas valstīm, Nīderlandi izvēlojos Beļģiju," stāsta Zane. "Tā ir viena no attīstītākajām Eiropas valstīm, mani interesēja, kādas sociālās problēmas te ir un kā tās izpaužas citā ekonomiskajā situācijā, nekā tas ir Latvijā. Mani interesē arī jauniešu problēmas, vēlos izpētīt, kādas tās ir Beļģijā, un salīdzināt ar Latvijas." Pirmajās nedēļās Zane mācījās kopā ar 20 citu valstu studentiem no Spānijas, Somijas, Čehijas, Ungārijas, Lielbritānijas, Nīderlandes, Grieķijas un Lietuvas, iepazīstot Beļģijas vēsturi, flāmu valodu, kā arī galveno sociālo darbinieku studiju tematu Gentē – nabadzību. 
"Mani pārsteidza, cik lielu uzmanību beļģi pievērš nabadzības izpētei, sociālajam darbam ar trūcīgiem cilvēkiem, jo sākotnēji patiešām šķita, vai te vispār ir nabadzīgie?" stāsta Zane. "Bet, ja vērīgāk palūkojas cilvēkos uz ielas, ne visi ir labi ģērbti, ir ubagi uz ielām. Mēs bijām rajonā Jaunā Gente, kur ir sociālās mājas, kas kādreiz celtas strādniekiem." Gentes sociālie darbinieki atzīst, ka liela problēma šajā pilsētā ir neiecietība pret imigrantiem, galvenokārt turkiem, bet pēdējā laikā arī ieceļotājiem no bijušajām Padomju Savienības valstīm. 
Katram studentam obligāti ir jāstrādā prakse. Zane darbojas jauniešu atbalsta centrā De Wip, kas palīdz jauniešiem no 18 līdz 25 gadiem uzsākt patstāvīgu dzīvi. "Šie jaunieši ir nonākuši kļūmīgās dzīves situācijās, ar kurām paši saviem spēkiem netiek galā," centra darbu raksturo latviešu studente. Zane atzīst, ka nekad īpaši nav tiekusies mācīties ārzemēs, taču šī ir lieliska iespēja to izdarīt – par mācībām nav jāmaksā, saņem stipendiju, iepazīsti vietējo kultūru, valodu un gūsti lielu pieredzi. Taču visus plusus un mīnusus Zane skaitīs tad, kad no studijām pēc trim mēnešiem atgriezīsies Rīgā.
Latvija piedalās Erasmus programmā, sākot no 1999./2000. mācību gada, Neatkarīgo informēja Erasmus programmas vadītāja Latvijā Dzintra Prikule. Latvijas Erasmus studentu skaits ar katru gadu palielinās un salīdzinājumā ar pagājušo gadu (308) šogad ir pusi lielāks – 610. Sešu gadu laikā ir bijuši 1700 Erasmus studenti no Latvijas augstskolām. Šogad programmā piedalās 24 augstskolas, nākamgad – jau 26, bet pirmajā gadā bija tikai 13.
Šo gadu laikā visplašāk partneraugstskolās ES bija pārstāvēti Latvijas Universitātes studenti – 489, kā arī jaunieši no Rīgas Tehniskās Universitātes, Vidzemes augstskolas, Latvijas Lauksaimniecības universitātes un Rēzeknes augstskolas. Šajā mācību gadā visvairāk Erasmus studentu ir no Latvijas Universitātes (157), Rēzeknes augstskolas (54) un Rīgas Tehniskās universitātes (54). 
Fakti
- Erasmus ir viena no Socrates apakšprogrammām. Tās uzdevums ir paaugstināt kvalitāti un nostiprināt eiropeiskumu augstākajā izglītībā, stimulējot starptautisko sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm, veicinot studentu un docētāju mobilitāti, uzlabojot studiju saprotamību, kvalifikāciju un akadēmisko atzīšanu visā ES.
- Erasmus dod studentiem iespēju 3–12 mēnešus studēt kādas citas dalībvalsts augstākajā mācību iestādē. Citā valstī pavadītā studiju laika akadēmisko atzīšanu nodrošina Eiropas kredītpunktu pārneses sistēma (ECTS). Erasmus apmaiņā studenti piedalās ar un bez stipendijām, bet par mācībām partneraugstskolā nav jāmaksā. Socrates programmas vadība (ES Komisija) ir noteikusi stipendiju maksimāli pieļaujamos apmērus 500 eiro mēnesī. Studentu konkrēto stipendiju lielumu mēnesī nosaka katrai valstij piešķirtais stipendiju budžeta apjoms un reāli braucošo studentu skaits. Dažās valstīs, kur ir lielāka dzīves dārdzība, programmas dalībniekiem jāmeklē papildu līdzekļi, lai segtu daļu no izdevumiem.
- Socrates ir Eiropas Kopienas programma izglītības jomā. ES dalībvalstu līdzdalība programmā tiek finansēta no kopienas budžeta, patlaban ap 335 miljoni eiro gadā.
Latvijas Erasmus studentu skaits pa mācību gadiem:
1999/2000 – 166;
2000/2001 – 182;
2001/2002 – 209;
2002/2003 – 232;
2003/2004 – 308;
2004/2005 – 610
Avots: www.socrates.lvIeviešot projektu 'E-klase' varētu uzlabot skolēnu stundu apmeklējumuLETA  04/02/05     Informācijas tehnoloģiju (IT) kompānijas "DEAC" vadība uzskata, ka ar projekta "e-klase" palīdzību un skolu vadību un vecāku atbalstu iespējams ievērojami samazināt skolēnu nesekmību un stundu kavēšanu. 
"DEAC" valdes loceklis Jānis Kaģis pauda pārliecību, ka ar šī projekta palīdzību varētu ievērojami uzlabot izglītības līmeni Latvijā. 
Kaģis vērsa uzmanību uz Izglītības un zinātnes ministrijas publiskoto informāciju, ka šogad 11% devīto klašu skolēnu, pamatskolu beidzot, varētu saņemt tikai liecības, nevis atestātu. 
"DEAC" uzskata, ka nepieciešams risināt šo problēmu skolu un vecāku līmenī. Kā vienu no iespējamiem risinājumiem uzņēmums piedāvā februārī prezentēto tehnoloģisko risinājumu "e-klase". 
Jaunais risinājums ļaus klašu audzinātājiem efektīgāk meklēt iemeslus, kas ietekmējuši skolēnu, savukārt skolu vadības varēs noteikt katra mācība priekšmeta un tā pasniegšanas kvalitāti. 
Pašlaik "e-klase" tiek testēts Lielupes vidusskolā. Paralēli notiek pārrunas par projekta ieviešanu vēl ar 200 Latvijas skolām. 
Jau ziņots, ka "e-klase" vecākiem nodrošinās iespēju īsziņu veidā saņemt informāciju par bērnu sekmēm un stundu apmeklējumu, kā arī piezīmes un citu svarīgu informāciju. 
Vecāki, kuri būs pieteikušies projektam, tiks informēti par bērnu nesekmību, stundu kavējumiem, eksāmenu un centralizēto pārbaudes darbu rezultātiem. Viņi saņems arī speciālo informāciju - piezīmes un skolotāju paziņojumus. 
Ja projekts gūs atsaucību, tā sistēmas funkcijas iecerēts paplašināt. Nākotnē "e-klase" ļaus uzzināt arī stundu sarakstu un uzdotos mājasdarbus, saņemt visas atzīmes, kā arī sazināties ar skolu un ar citiem vecākiem. 
"E-klases" pamatā ir elektroniskās datubāzes, kurās tiek ievadīti skolas žurnālu ieraksti. Veicot ievadīto datu apstrādi, automātiski tiek veidotas arī visas skolotājiem nepieciešamās atskaites. 
Lai konkrētā skolā varētu ieviest elektronisko žurnālu, skolai ir jānoslēdz līgums ar kompāniju "DEAC". Pēc tam katra skolēna vecāks saņems iesnieguma veidlapu, kuru aizpildot, viņš varēs pieteikties uz īsziņu saņemšanu. 
Rosina skolās mācīt atvērtā koda programmatūruLETA  04/03/05     Latvijas Atvērtā koda asociācija (LAKA) uzskata, ka skolās būtu jāmāca izmantot tikai brīvu un atvērtu programmatūru, informēja LAKA valdes priekšsēdētājs Aigars Mahinovs. 
Atvērtā koda programmatūras galvenā priekšrocība ir apstāklis, ka tā ir bez maksas, akcentēja Mahinovs. Izmantojot šo programmatūras veidu, iespējams visās lietotāja datorsistēmās uzstādīt vienādu programmatūru, neuztraucoties par licenču maksu, norādīja LAKA valdes priekšsēdētājs. 
LAKA vadītājs uzsvēra, ka Eiropas Savienība (ES) rekomendē pēc iespējas plašāk izmantot atvērtos standartus, tādējādi nodrošinot no piegādātāja neatkarīgu IT vidi. 
Atvērtā koda izmantošana veicina skolēnu zinātkāri, jo viņi var "izjaukt" šīs programmas. Arī šo kodu programmas savstarpējā apmaiņa ir likumīga un neaizskar intelektuālā īpašuma īpašnieku intereses, kā tas ir gadījumos ar licencētām programmām. 
Mahinovs skaidroja, ka pasaulē lielākā daļa zinātnieku izmanto atvērtā koda programmatūru, šiem standartiem ir pieejami programmēšanas rīki jebkurai valodai. 
Pēc viņa domām, Latvijas skolās vajadzētu pievērsties tieši atvērtā koda mācīšanai, jo pretējā gadījumā "skolas pārvēršas par valsts finansētiem ASV monopoluzņēmumu programmatūras apmācības centriem, kur mūsu bērni tiek apmācīti par patērētājiem, nevis ražotājiem vai veidotājiem". 
Galvenās atvērtā koda priekšrocības, pēc Mahinova teiktā, ir saistītas ar brīvās programmatūras definīciju, kas paredz brīvību izmantot programmu jebkādiem mērķiem, iepazīties ar programmas saturu un adaptēt to savām vajadzībām. 
Atvērtā koda programmas paredz arī brīvi izplatīt programmu kopijas, bez ierobežojumiem uzlabot programmas un publicēt šos uzlabojumus. 
LAKA mērķis ir atvērtā koda programmatūrai un kustībai labvēlīgas vides izveides sekmēšana Latvijā. Pašlaik asociācijas biedru darba grupas ir iesaistītas portāla "laka.lv" uzturēšanā, pašvaldību mājas lapu pārbaudē par to atbilstību atvērtajiem dokumentu formātiem. 
Asociācijas pārstāvji piedalās arī Izglītības un zinātnes ministrijas diskusijā par iespējām izmantot skolu vecos datorus ar terminālservera palīdzību, kā arī speciāli izveidotā starpministriju darba grupā par ES direktīvu par datorprogrammu patentēšanu. 
Turpinās arī atvērtā koda programmatūras tulkošana, ko paredz projekta LL10NT (Latvian Localisation Team) realizēšanas plāni. 
Gaidāma spraiga tiesa par izglītības reformu 
Ilze Grīnuma,  Diena  04/04/05     Valstij ir tiesības prasīt, lai daļu priekšmetu mācītu latviski, tas nav pretrunā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un pieredzi, un Latvijas Satversmi. Tāpēc kreiso partiju Satversmes tiesā (ST) apstrīdētās izglītības reformas lietā, ko izskatīs otrdien, pats būtiskākais būs izšķirt — vai ir pārkāpts samērīguma princips, uzskata Rīgas Juridiskās augstskolas lektore Kristīne Krūma. Proti, vai Izglītības likuma noteiktā valodas lietojuma proporcija mazākumtautību vidusskolās ir atbilstīga, bija nepieciešama vai arī mērķi var sasniegt citādi.
Sagatavošanās lietai ilga vairāk nekā pusgadu. Tieši par nesamērīgumu savā pieteikumā raksta 20 Saeimas deputāti, bet pretargumentus ST iesniegtajā atbildes rakstā min Saeimas Juridiskais birojs.
PCTVL un Tautas saskaņas partijas deputāti apstrīd Izglītības likuma pārejas noteikumu 9.punkta 3.apakšpunktu, kurš nosaka pāreju uz 60% mācību latviski. 
Apstrīdētāji uzskata to par neatbilstīgu Satversmei un vairākiem ar cilvēka tiesībām saistītiem starptautiskiem dokumentiem. Izglītības reforma pārkāpjot Satversmes 1.pantu, jo Latvija kā neatkarīga demokrātiska republika nav ievērojusi taisnīguma un samērīguma principu. Tā neatbilstot 91.pantam, ka cilvēka tiesības tiek īstenotas bez diskriminācijas, 114.pantam — mazākumtautībām ir tiesības saglabāt un attīstīt savu valodu, kultūru.
"Nesaskatu, ka normai būtu problēmas ar leģitīmo mērķi. Latvijā valsts valoda ir latviešu, un latviešu valoda saskaņā ar integrācijas programmu ir visas integrācijas pamatā," teic K.Krūma. Tādējādi valstij ir tiesības prasīt, lai daļa mācību vidusskolā būtu latviski. Tiesas spriedums par to, vai noteiktā norma ir arī samērīga, būs atkarīgs no tā, kādus argumentus katra no pusēm izmantos, prognozē juriste.
Kreiso spēku deputāti savā pieteikumā norāda, ka valsts valodas zināšanas var sasniegt, neierobežojot indivīda tiesības un intereses. Piemēram, izmantojot Latviešu valodas apguves valsts programmas, Sabiedrības integrācijas fonda projektus, palielinot latviešu valodas stundu skaitu u.tml. Viens no Saeimas pretargumentiem — valsts valodas zināšanas pietiekamai konkurētspējai darba tirgū, pēc ekspertu atzinuma, valodas stundās vien iegūt nevar. Turklāt pārmaiņas ieviestas maksimāli pakāpeniski — no 1991.gada un nodrošina pietiekamas iespējas apgūt arī dzimto valodu un kultūru.
"Diskutabls varētu būt jautājums par minoritāšu pašu līdzdalību šādu lēmumu pieņemšanā un apspriešanā," uzskata Latvijas Cilvēktiesību un etnisko studiju centra juriste Ilvija Pūce. Viņasprāt, apstrīdēt valsts noteikto valodas lietojuma proporciju ir ļoti grūti, ja ne neiespējami. "Attiecībā uz izglītības jautājumiem pat rekomendāciju līmenī starptautiskās cilvēktiesības parasti nav ļoti valsti ierobežojošas," bilst arī K.Krūma, analizējot deputātu izmantotos starptautiskos dokumentus reformas apstrīdēšanai.
Visām dažādo konvenciju un paktu uzraudzības komitejām Latvija ir sniegusi ziņojumus un informējusi par pāreju uz 60% mācību latviski. Neviena komiteja nav kritizējusi pārmaiņu saturu un nepieciešamību, zina teikt K.Krūma. Asāka bijusi Rasu diskriminācijas izskaušanas konvencijas komiteja, kas izteikusi bažas par reformas ieviešanas kvalitāti, tomēr vienlaikus uzsvērusi nepieciešamību respektēt valsts valodu.

Skolēni mācīsies, kā strādāt ESViesturs Radovičs,  NRA  04/04/05     Aizvadītās nedēļas nogalē Latvijas Universitātē (LU) ar kultūras forumu Global Village sākās divus mēnešus ilgs projekts Youth Way 2, kura laikā Latvijas skolu jaunatni informēs par izglītības un karjeras iespējām Eiropas Savienībā (ES).
Projekta laikā ES dalībvalstu jaunieši apmeklēs 20 latviešu un krievu skolu 12 pilsētās, lai rosinātu diskusijas par ES jauniešiem piedāvātajām iespējām. Divu nedēļu laikā jaunieši no Vācijas, Grieķijas, Itālijas, Polijas un Francijas apmeklēs skolas Rīgā, Talsos, Ventspilī, Kuldīgā, Liepājā, Saldū, Jelgavā, Ogrē, Daugavpilī, Rēzeknē, Valmierā un Cēsīs, kur lasīs lekcijas, vadīs praktiskās nodarbības un diskusijas vecāko klašu skolēniem, Neatkarīgo informēja projekta vadītāja Marina Skļara.
Visi seši jaunieši iepriekš Latvijā nekad nav bijuši, arī 22 gadus vecais Romēns Gastaldello no Parīzes. Tomēr viņam par mūsu zemi ir jau savs spriedums, jo bijusi izdevība dzīvot arī citā bijušās PSRS valstī – Ukrainā.
"Latvijā ir auksts, bet domāju, ka būs vēl aukstāks. Ukraina, pēc maniem novērojumiem, ir nabadzīgāka valsts. Latvijā ir daudz jaunu namu, lieliski ceļi un ne tik agresīvi šoferi kā Ukrainā,"stāstīja Romēns. 
Visvairāk viņu Latvijā pārsteiguši maršruta mikroautobusi, kuri sastapti arī Ukrainā. "Jocīgi, ka abās valstīs visi tos sauc vienādi – maršrutkas. Es to skaidroju ar krievu kultūras izplatību," piebilda Romēns. Pirms braukšanas uz Latviju viņš pamatīgi iepazinies ar mūsu valsts, kā arī Lietuvas un Igaunijas vēsturi. 
Projekta laikā jauniešiem būs iespēja iegūt informāciju par citām ES valstīm, to pieredzi, risinot ar pievienošanos saistītās problēmas, iespējām mācīties citās ES valstīs. Youth Way 2 mērķi ir informēt Latvijas skolēnus par iespējām mācīties ES valstīs, celt informētības līmeni par ES, ar to saistītām problēmām un risinājumiem, kā arī veidot pozitīvu Latvijas tēlu citu ES pilsoņu vidū. 
Šāds pasākums Latvijā tiek rīkots pirmo reizi, atzina M. Skļara, tādēļ arī jaunieši neapmeklēs visas Latvijas skolas. Viņa izteica cerību, ka projekts turpināsies arī nākamajā gadā, vēl vairāk vēršoties plašumā. Projektu vada AIESEC Latvija, kas ir globāla jauniešu apmaiņas organizācija, kuras mērķis ir attīstīt Latvijas jaunos līderus, dot jauniešiem iespēju apgūt jaunas zināšanas un praktiskās iemaņas. To finansēs Latvijas uzņēmumi un pašvaldības.Baltijas studijas Vidzemes augstskolāVoldemārs Hermanis,  NRA  04/04/05     Baltijas studiju veicināšanas apvienībai (AABS), kuras prezidente pāris gadu (1984–1986) bijusi arī Vaira Vīķe-Freiberga, ir sena un interesanta vēsture. 
Kad 80. gadu vidū tās rīkotajās konferencēs sāka piedalīties arī Baltijas republiku pārstāvji, tas bija viens no veidiem, kā baltiešu intelektuāļiem izrauties aiz dzelzs priekškara. Par tām regulāri vēstīts trimdā izdotajā rakstu krājumā Jaunā Gaita.
Tagad pienākusi kārta 6. Baltijas studiju konferencei, kas īsi pirms vasaras saulgriežiem (17.–19. jūnijs) notiks Valmierā. Tās tēma Baltijas ceļš Eiropā. Revolūcija un evolūcija ir iecerēta kā vēl viens, turklāt akadēmisks un filozofiski apcerīgs atskats uz 1905. gada dramatiskajiem notikumiem. Konferenci rīko Vidzemes augstskola, un tās patronese būs Valsts prezidente V. Vīķe-Freiberga. Augstskola, kura kopš 1996. gada gatavo jaunos politologus, tūrisma, komunikāciju un pārvaldes speciālistus, šajā reizē orientējas ne tikai uz vēsturnieku, sociologu un etnopsihologu pienesumu. "No industrializācijā izaugušā Piektā gada līdz informācijas sabiedrībai – tāds ir Baltijas ceļš Eiropā," uzskata mediju pētnieks, konferences koordinators Ainārs Dimants. Zinātniskā terminoloģijā to visu parasti dēvē par starpdisciplināru pieeju. 
Iepriekšējā Baltijas studiju konference Eiropā notika 2003. gadā Turku (Somija). Valmierā sagaidāma spriega diskusija ne tikai par 1905. gada revolūciju, par ko atšķirīgi vērtējumi izskanēja jau mūsu vēsturnieku gada sākumā Rīgā rīkotajā konferencē. Starp revolūciju un evolūciju, spēka lietošanu un nevardarbīgu pretošanos ne uzreiz novelkama strikta robežlīnija. Arī "dziesmotajām revolūcijām" Latvijā, Lietuvā un Igaunijā bija daudz nianšu un nacionālu nokrāsu.
Referātu pieteikuma tēzes – angļu vai vācu valodā – iesniedzamas līdz 30. aprīlim. Sīkāka informācija par konferenci Valmierā meklējama mājas lapā: www. va.lv/cbse
Kultūrā...

Smieklu terapijaLīvija Dūmiņa,  NRA  04/02/05      Pasmieties par sevi un arī par citiem ir veselīgi vienmēr. Arī nākamnedēļ teātros. 
- 4. aprīlī Nacionālajā teātrī pulksten 12 un 16 ar izrādi Pifa jaunie piedzīvojumi viesojas Liepājas teātris. Divcēlienu muzikālās izrādes režisore ir Diāna Romanoviča, mūzikas autori Edgars Silacērps un Aldis Langbaums. D. Romanoviča sunīti Pifu iecēlusi mūsdienās, sarīkojot realitātes šovu, kurā iesaistās ne vien pats Pifs, bet arī runcis Herkuless un pelīte Rozālija. Taču īstie piedzīvojumi sākas, kad viņi cits pēc cita iziet no šova un tiek ierauti patiesajā realitātē, jo pusnaktī un dienvidū pārāk tuvu ekrāna malai nonākušie no televizora izkrīt. Kas notiek pēc tam, var vērot Zigmunda Lasmanoviča veidotajā rotaļlaukumā Marģera Eglinska, Armanda Kaušeļa, Mārtiņa Eihes, Leona Leščinska, Maijas Romaško un Lauras Čaupales izpildījumā.
- 7. aprīlī Nacionālajā teātrī pulksten 18.30 teātra vecmeistara Alfrēda Jaunušana atvadu izrāde no Nacionālā teātra – Edvarda Vulfa komēdija Sensācija. Salonkomēdijā par Latvijas augstākajām un ne tik augstām aprindām E. Vulfa izdomātā pilsētelē Tāpavā režisors sapulcinājis teju visus Nacionālā teātra aktierus – gan tos, ar kuriem daudzus gadus kopā strādājis, gan jaunākos teātra aktierus, kuri ar A. Jaunušanu radoši nav sastrādājušies. Izrāde kā ekskluzīva iespēja kopā redzēt Veltu Līni vai Baibu Indriksoni, Astrīdu Kairišu, Kārli Sebri vai Juri Lejaskalnu, Vaironi Jakānu vai Ēriku Brītiņu, Ivaru Pugu, Daigu Gaismiņu vai Zani Jančevsku, Maigu Siku, Daci Bonāti, Ināru Slucku, Daigu Kažociņu, Ģirtu Jakovļevu vai Jāni Skani, Uldi Dumpi, Uldi Anži, Voldemāru Šoriņu un vēl citus aktierus.
- 7. aprīlī Dailes teātrī pulksten 19 Aleksandra Obrazcova un Jura Kaukuļa rokpoēma divās daļās Man arī būtu bail. Režisors Mihails Gruzdovs ar Ģirtu Ķesteri un Dzelzs vilka dzīvo muzikālo pavadījumu radījis iestudējumu par Dzejnieku, kas tapis, iedvesmojoties no amerikāņu negantnieka, Pulicera prēmijas laureāta un kulta figūras, ironijas meistara Čārlza Bukovska daiļrades. Iestudējumā piedalās arī dejotāja Karīna Sadauska.
- 8. aprīlī Rīgas Krievu drāmas teātrī pulksten 19 M. Meijo, M. Ennekena komēdija Mana sieva ir mele Mihaila Mamedova režijā. Melīgās sievas idejas – kā apmuļķot vīru un likt tam noticēt, ka visi sazagtie zīdaiņi ir viņa bērni, – uz skatuves pārtop nemitīgā skraidelēšanā un sadzīves priekšmetu tiešā un pārnestā izmantošanā, radot komisku pārpratumu virkni. Izrāde jāredz visiem Veronikas Plotņikovas un Vadima Grosmana talanta cienītājiem – viņu lieliskā humora izjūta patiesi liek smieties. Literatūra un es jeb Es un literatūra? 
Gundega Repše, rakstniece,  Diena  04/02/05     Domāju es domas sēras — vai šobrīd, ilgi alktajā, bet nu par savu kupri tapušajā individuālisma, savrupības un egoisma laikā ir kas tāds (nezinu — bijis tas viens cilvēks, kāda organizācija, varbūt tā dīvainā vārda valkātāja "kultūrpolitika"), kas rūpētos, konceptuāli stimulētu, piemēram, latviešu literatūras kā kopuma, kā noteiktas nācijas kultūras visuma attīstību? Es, protams, nedomāju par lētām un skaļām direktīvām, taču arvien biežāk, izlasot kārtējo jauno latviešu literatūras darbu, es redzu tikai autoru, tikai viņa/viņas veiksmīgo vai mazākveiksmīgo publicitātes kampaņu un pašu darbu kā pakāpienu augšup vai lejup personīgajā karjerā. Katrs sitas, kā māk, un arvien biežāk liekas, ka tam nav nekāda sakara ar kādu virsuzdevumu, ar kādu rūpi par latviešu literatūras attīstību.
Šai mirklī jau redzu ņirdzošas grimases — kāda kopīga literatūra, kāda attīstība, kādas rūpes, kas par kolektīvismu?! No vienas puses tā jau ir — grūti iedomāties kādu amerikāņu rakstnieku, kurš savu kalpošanu vārdam uzskatītu par pienesumu amerikāņu literatūras kopus imidžam, slavai, tradīcijai utt. Latviešu literatūrā līdz pat deviņdesmito gadu vidum šādi rūpesti un rakstnieku dedzība strādāt arī pašas literatūras, ne dievišķā sevis dēļ vēl bija nomanāma. Nemaz nerunājot par brašo tulkotāju, atdzejotāju paaudzi — Skujenieku, Bērziņu, Briedi, pēcāk Raupu, kuri ar savu darbu tiecās atjaunināt, apputekšņot tik neseno, bet jau vecišķo latviešu literatūru. Kad kritiķis Guntis Berelis sāka sūkstīties, ka arāju tautas literatūrai pietrūkst postmodernisma, kas cittautu literatūrās izslimots, saradās postmodernie darbi ķekaru ķekariem. Literatūrai tas nekaitēja. Tā bija savveida kolektīva literatūras vēstures uzbarošana, jo liesi jau bija tie piecdesmit gadi atrautībā no pasaules vējiem pasaules literatūrā.
Kam rūp šodien latviešu literatūra? Es te negrasos izteikties par izrādīšanās kampaņām un personisko interešu vārdā dibinātām kabatas organizācijām vai pat par to kultūrpolitiku (starp citu, ir gan dīvaini lasīt Kultūrkapitāla fonda izvirzītās prioritātes un īpašu atbalstu īso stāstu ražošanai. Vai tas paredzēts kā stratēģija tālab, ka sagadījies, ka uz vienas rokas pirkstiem saskaitāmas pērn publicētās labās stāstu grāmatas? Bet varbūt latviešu literatūrā trūkst eposa? Varbūt fantastikas? Kāpēc tieši īsais stāsts?), es domāju par katra rakstnieka personisko atbildību. Kas tā ir un ko tā šodien nozīmē? Suverēnu individuālismu ārpus procesiem, kuri hroniski netiek pētīti un kur nu vēl publiskoti?
Varbūt es slīgstu kādā nostalģijā? Tomēr ir neērti vareno senču — Raiņa, Skalbes, Jaunsudrabiņa etc. priekšā, kuri, būdami lai cik egocentriski, ekstrēmi un arī vientiesīgi, tomēr vienmēr domāja par latviešu literatūru kā vienotu veselumu, kas jāaudzē, jākopj, ja nepieciešams — jāselekcionē. Šobrīd latviešu rakstnieki, manuprāt, domā un raksta, tikai kalpojot savai personiskajai pašizpausmei un personības svētumam. Un, protams, protams, publicitātei. Ļoti gribas, lai es domātu maldīgi vai vismaz greizi. Ļoti vēlētos, lai kāds man pierāda, ka latviešu literatūra, iestājoties brīvestībai un demokrātijai, vairs nav mazais bērns un automātiski kļuvusi par pašsaprotamu jebkura cilvēka garīgo kultūrslāni. 
Nu, atļaujiet palasīt priekšā no Kārļa Skalbes rakstiņa Dabā un dzīvē (Jaunākajām Ziņām 1934.gadā): "Daudz mēs runājam par nacionālo kulturu. Kultura uzkrājas lēnām, viņa var parādīties tikai vērtīgos kulturas darbos. Būtu jāiekārto tā, ka mūsu labākie gara darbinieki, brīvi no maizes rūpēm, varētu nodoties tikai garīgam darbam, kā tas ir citās mazās kulturas tautās — Somijā, Norveģijā un Dānijā, lai tā varētu radīt vērtīgus darbus literatūrā, mākslā, zinātnē. Šai ziņā vēl maz kas darīts. Totiesu jo skaļāk tiek daudzināts pats "kulturas" vārds, it kā tā viņa vislabāk varētu mums pielipt un no šīs daudzināšanas vien jau mēs varētu kļūt kultūrā bagātāki. Šis vārds ir aizskanējis arī uz laukiem un tur dažreiz atrod pavisam dīvainu un jocīgu atbalsi.
Reiz vasaras dienā es klīstu pa ganību norām un dzirdu, ka mazā ganu meitene kliedz: "Ej, Piksīt, ej, meklē mežā rokā Kulturu! Cuj Kulturai! — Kas tad nu, — es domāju. Vai še kulturu jau ar suņiem rīda? — "Kas tā tev par Kulturu? Uz kā tu kliedz?" — es meitenei jautāju. — "Man ir govs Kultura," viņa vai raudādama atbild: "Tik neganta, ka nemaz nevar noganīt, uz mežu vien skatās. Kā tik kur pagriezies, šī krūmos iekšā!"

Lūgšana pēc Venēcijas 
Pēteris Bankovskis, speciāli Dienai,  04/02/05     Ilmāra Blumberga darbu izstāde Rīgas galerijā
Pamodos četros no rīta un domāju par Blumbergu. Savādi, ka četros, nevis piecos, kad, kā stāsta, parasti izpildot nāvessodus vai arī tāpat vien nomirstot, piemēram, dažs labs sirds slimnieks. Domāju par Blumbergu. Vai par to, kas, tērpies garā, izvalkātā adītā jakā, plikajam galvvidum spīdot, nāca pie Miķeļonkuļa Baznīcas ielas dzīvoklī kārtis spēlēt? Vai par mākslinieku Ilmāru Blumbergu, kuru pirms dažām dienām satiku Rīgas galerijā, savu izstādi Lūgšana par redzēšanu iekārtojot? Kāda gan starpība. Skaidri zinu, ka ne vienu, ne otru dienā vairs nesastapšu. Pirmais sen kopš miris, un vispār es viņu nemaz nepazinu, Otrais savā izstādē, kas nu jau atvērta apmeklētājiem, vairs neparādīsies.
Abiem Blumbergiem, jūs teiksiet, ja neskaita neparādīšanos, nav nekāda citāda sakara. Un tomēr… Izstādē Lūgšana par redzēšanu Rīgas publikai ir iespēja aplūkot tos Blumberga darbus, kas bija apskatāmi aizvadītajā gadā Venēcijā, kādā mazā baznīcā patrūcīgā pilsētas rajonā. Tur ir lielformāta fotogrāfijas, kurās redzami padzīvojuša vīrieša ķermeņa elementi dažādos rakursos un apgaismojumā un dažādi fakturēti, respektīvi, vietumis apbērti ar pelniem vai zemi. Šīm ķermeņa daļām kāduviet piepeši kā izsitums uzmetusies tāda kā iekšēja degšana vai atmirdzēšana (sauciet to, ja vēlaties, kaut vai par epifāniju), bet fotoattēlu mehāniskumu, to mākslisko atsvešinājumu no priekšstādāmā objekta pasvītro pasvītrojumi, ieskrāpējumi, kas digitālās fotografēšanas neievainojamībai it kā uzliek simtgadīgās un tāpēc jau romantizējamās stikla fotoplates trauslās neaizsargātības masku. Fotogrāfijas ir galerijas pirmajā stāvā pie sienām.
Uz grīdas iekārtota instalācija — bronzā lietās tikai iztēlē skatāmo lūdzēju pēdas. Venēcijā, kā redzējām avīzēs un žurnālos, pēdas, izņemot vienas — spoži pulētās, kas iezīmēja, iespējams, "pēdējo", autobiogrāfisko grēcinieku, atradās baznīcas altārgleznas logatā un veidoja satriecoši iedarbīgu lūgšanas dziļumātiecības parafrāzi. Tā, kā teica pats Blumbergs, bija veiksme, kas var atgadīties tikai reizi mūžā. Tukšajā un pilnīgi citādām vajadzībām domātajā galerijas telpā lūdzēji varētu vien uz kaut ko tiekties. Un šī tiecība mākslinieka redzējumā tapusi par ceļu uz, par kādu svētceļojuma fragmentu, nogriezni. Kājas, nobristas, nogurušas (lējumiem saglabāta raupjā virsma, "vīles", gaisa burbuļi), tās izvietotas abpus pelnu, izdedžu, lupatu un ogļu ceļam. Lūgšana notiek sasaistē ar Blumberga dzīvesredzējuma dažādām, viņam svarīgi simboliskām, bet izstādes apmeklētājam neuztieptām epizodēm. Pelni, piemēram, radušies, ar rezultātu neapmierinātam autoram sadedzinot Blumberga iekārtotas dzejoļu grāmatas visu tirāžu.
Lūgšanas telpa var tikt uztverta kā pārskats par Venēcijas izstādi.
Pusstāvā tumšā kambarī tiek rādīta videofilma, arī Venēcijas ekspozīcijas sastāvdaļa, ar nosaukumu Cilvēks. Tajā, skanot Jāņa Petraškevica mūzikai, kails vīrietis, šķiet, tas pats, kura fragmenti "deg" fotogrāfijās, nesistemātiski un, kā lai labāk pasaka, nu, tā pariebīgi pazib vai palien statiskā, tipiski un ļoti atpazīstami nabadzīgā iekštelpā, līdz beigu beigās sastingst guļus. It kā viņš, it kā diktora balss skandē tekstu: "Es esmu kastīte. Tu esi kastīte. Es esmu Visuma kastīte. Tu esi Visuma kastīte. Es esmu pilns ar zīmējumiem. Tu esi pilns ar zīmējumiem. Tu vari redzēt zīmējumus. Visi var redzēt zīmējumus. Bet zīmējumi ir kastītē." Teksts tiek runāts angļu valodā.
Šī filmiņa ir dziļdomīga, varbūt pat apzināti pārāk dziļdomīga, tā dod vaļu mežonīgi patvaļīgai pseidofilozofisku interpretāciju iespējai. Bet kailā gadījumrakstura vīrieša būtībā nožēlojamā, vietumis neveikli rotaļīgā pazibēšana durvjailā liek iedomāties par nepazīstamo Blumbergu izvalkātajā adītajā jakā, par pašu pirms pāris gadiem apglabāto Miķeļonkuli, par miljoniem visu pārējo (mūsu visu), kas tā, tieši tā neveikli pazibam, pa ceļam dažkārt (kā tajās fotogrāfijās) it kā no iekšienes padegot, uzmirdzot. Lai gan tādu uzmirdzēšanu tikpat labi var sajaukt ar līķa fosforiscēšanu. Gulošā kāju novietojums filmiņas beigās, pats par sevi saprotams, daudziem saistīsies ar Noņemšanas no krusta ainām. Un varbūt tā arī pareizi.
Rīgas galerijas otrā stāva zālē aplūkojami Ilmāra Blumberga darbi, kas Venēcijas izstādē nebija redzami, tie ir zīmējumi un fotogrāfijas, ko mākslinieks darinājis, turpat vai divus mēnešus savas izstādes laikā dzīvodams šajā tik brīnumainajā, nereti uz dzejiskām vai kādām citām pārmērībām mudinošajā pilsētā. Blumbergs te ir visā savā, nebaidīsimies teikt, spožumā. Zīmējumu minimālisms, līnijas absolūtā brīvība, mazās detaļas (gondolas nojausmas, baznīcas kupola klātbūtnes, laivu piesienamā stabiņa vertikāles) precizitāte kārtējo reizi apliecina, ka mums darīšana ar izcilu meistaru, kuru vada tikai bērnībā pašsaprotamā, bet vēlāk gandrīz ne pie viena vairs neatrodamā, absolūtā pārliecība par savu taisnību ik līnijā. 
Uz jebkura vaicātāja "Kāpēc?" Blumberga zīmējumi atbild nekavējoties: "Tāpēc, ka tā ir." Protams, tādā garā nekāda saruna sanākt nevar, tāpēc arī skatītājam palīdz pirmām kārtām tas, ka zīmējumu ir daudz, otrkārt, ka tiem akomponē fotogrāfijas ar ievibrējošām, ceļagaismu rādošām intonācijām. Veidojas jauns, vēl nejusts skanējums pazīstamajā Blumberga skaņkārtā. Un, kā jau parasts, atsevišķi ņemtie Blumberga zīmējumi ir ļoti skaisti un iekārojami, tātad atbilst mākslas patiesajai pamatfunkcijai.

IzstādesLīvija Dūmiņa,  NRA  04/04/05     
- Latvijas Nacionālajā bibliotēkā skatāma izstāde Astrida Lindgrēne: tiesības uz bērnību. Tajā uzsvērtas rakstnieces bagātīgā un daudzveidīgā radošā mantojuma būtiskākās tēmas, notikumi Zviedrijas lauku vidē, bērnības gadi Smolandē, rakstnieces bērnu pārtapšana par pieaugušiem cilvēkiem, ģimenes loma bērna audzināšanā, rakstnieces dzīves pieredzes atspoguļojums daiļdarbos.
- E. Smiļģa Teātra muzejā atvērta izstāde Leļļu pasaule Smiļģa mājā. Tā veltīta Valsts Leļļu teātra 60 gadu jubilejai, taču nav tradicionāls atskats viena teātra vēsturē, bet leļļu pasaule, kur bērni un arī pieaugušie atraktīvā formā var iepazīt leļļu teātra mākslas būtību, mācīties izgatavot un darbināt lelles, noskatīties izrāžu ierakstus, iestudēt nelielas ludziņas. Informatīvajā daļā aplūkotas nozīmīgākās personības Leļļu teātra mākslā – A. Nollendorfa, A. Mangalis, T. Hercberga, A. Merkmanis, A. Burovs, P. Šēnhofs, V. Blūzma, kā arī apskatāmas mākslinieku skices, vēsturiskās lelles un fotoattēlos, afišās, dokumentos iemūžinātā pēdējo 15 gadu Leļļu teātra mākslinieciskā darbība. 
- Galerijā Laipa Valmierā atklāta gleznotāja Raimonda Līcīša personālizstāde Torsionu lauki. Mākslinieks skaidro, ka Torsionu lauki ir vieta, kur apziņa un matērija ir vienotas, pirmie virpuļi vakuumā, kad nav vēl laika; tas ir visa sākums. R. Līcītis ir izstādes Rudens 2003 laureāts. Viņam gleznošana ir kā dienasgrāmatas rakstīšana. Kaut lielākā daļa gleznu tapušas dabā, tās neattēlo tikai acīm redzamo, bet ir kā apziņas piedzīvojums. Izstādē apskatāmi jauni, kā arī iepriekšējos gados tapušie darbi.
- Gētes institūtā Rīgā pirmdien pulksten 17.30 atklās vācu fotogrāfa Jensa Kleina fotoizstādi Tabora cilvēki. J. Kleinam izdevies iegūt Viļņas pievārtē esošā čigānu taborā dzīvojošo uzticību un viņš fotografējis vairāk simtu gadu veco čigānu apmetni. Šī sērija tapusi 2003. gadā, kad J. Klains studējis pie Antana Sutkus Viļņā.
- Klasiskās mākslas galerijā Antonija otrdien tiks atklāta Brektu ģimenes izstāde Zivju balle, kas veltīta gleznotāja Jāņa Brektes 85 gadu jubilejai.Tajā apskatāmi triju paaudžu mākslinieku – Jāņa Brektes, Ilonas Brektes, Patricijas Brektes, Kristiana Brektes – darbi: akvareļi, apgleznoti keramikas šķīvji, grafikas un instalācijas. Šos darbus vieno zemūdens pasaules tēma – zivis, zvejniecība, ireāla zemūdens pasaule. 
- Galerijā Bastejs otrdien pulksten 17 prezentēs galerijas un Latvijas Unibankas projektu – Prof. Induļa Zariņa mācību stipendija glezniecībā: LMA studentu glezniecības konkursa izstāde.
- Henrijs Preiss Istabā. Galerijā Istaba K. Barona ielā 31a pirmdien pulksten 18 atklāj Henrija Preisa jaunāko darbu izstādi. H. Preiss studējis glezniecību un scenogrāfiju Latvijas Mākslas akadēmijā, ir P. Krilova Jaunajā Rīgas teātrī iestudētās izrādes Jaunā Vertera ciešanas un citu izrāžu scenogrāfijas autors. Mākslinieka darbi ir senlaicīgi un reizē mūsdienīgi, jo tapuši, savienojot viduslaiku ikonu glezniecības tehniku ar modernu abstrakciju. Pēdējās H. Preisa izstādes rīkotas Lielbritānijā – pagājušajā gadā Salon des Arts Londonā un šogad Sesame Art Gallery.
Negatīvisma laikmeta pravietis
Bens Latkovskis,  NRA  04/05/05     Pauls Bankovskis Eiroremonts, Valters un Rapa, 2005Pauls Bankovskis savas daiļrades cienītājus aplaimojis ar Eiroremontu. Nav šaubu, ka šis viņa apjomīgākais romāns – vairāk nekā piecsimt lappušu sīkā, ciešā drukā – atradīs tūkstošiem jūsmotāju. Un šos cilvēkus viegli saprast. To, ka P. Bankovskis ir izcils vērotājs un stāstnieks, diez vai apšaubīs pat viņa daiļrades kvēlākie nīdēji.
Var piekrist tiem, kuri apgalvo, ka šis P. Bankovska romāns ir jauns pakāpiens ne tikai viņa, bet visas latviešu literatūras attīstībā. Romāna oriģinālā konstrukcija un vēl nebijušais skarto problēmu vēriens grāmatas iznākšanu noteikti varēja ierindot to parādību lokā, kas pretendē uz vārdu – Notikums. Diemžēl tā nav noticis, un tāpēc mēģināšu rast atbildi – kāpēc? 
Var jau spriedelēt par latviešu provinciālismu, konservatīvo literāro gaumi un ar augstu intelektu apveltītu cilvēku ierobežoto skaitu. Problēma, manuprāt, ir citur. Jau romāna pirmajās lappusēs autors pasaka frāzi, kura atmiņā neizgaist līdz pat pēdējai rindai. Proti, "mani interesē stāsti, par kuriem varētu arī nerakstīt". Un patiesi, ir divi jautājumi, uz kuriem grūti atbildēt – par ko šis ir romāns, un ko autors ar to ir gribējis teikt? Taču ne jau to, ka pasaule ir sūdu bedre un darba vienīgais mērķis ir dot iespēju lasītājam smeķīgi izbaudīt tās burvīgo aromātu? Diemžēl, lasot Eiroremontu, no šīs sajūtas grūti atbrīvoties. Bet, ja tā, tad nav ko brīnīties, ka darbs nekādu zemestrīci latviešu literatūrā nav izraisījis.
Romāns atbilst visiem labākajiem kapitālistiskā reālisma kanoniem. Nemitīga dzeršana, vemšana, masturbēšana, heroīns, kokaīns, regulārs dārgu preču zīmju uzskaitījums, dažkārt pat piecu rindiņu garumā. Interesanti, ka tradicionālais sekss romānā tikpat kā neparādās. Par mīlestību nerunājot. Patiesību sakot, Eiroremontā tikpat kā nav citu jūtu, atskaitot nemitīgu riebumu un nicinājumu. Lasot romānu, bieži vien rodas iespaids, ka autors ir kā tāds Staļina laiku veterāns, kuram viss apkārt notiekošais dziļi riebj, un viņš, šo žulti nespējot (vai negribot) saturēt sevī, to izšļaksta uz apkārtējiem.
Jā, jā, romāns veidots kā atsevišķu vizualizētu kadru kopums, kurā jūtām īsti vieta neatrodas pēc uzbūves konstrukcijas. Tomēr tas, ka Eiroremontā faktiski nav ne tikai neviena daudzmaz pozitīva vai kaut cik normāla tēla, bet nav arī nevienas epizodes ar pozitīvu emocionālo lādiņu, padara lasīšanu stipri apgrūtinošu. Sākumā trāpīgie vērojumi, asprātīgie salīdzinājumi un veiklais stāstījums izsauc pat veselīgus smieklus, taču drīz vien pārsātinātais negatīvisms sāk nomākt.
Jāsaka, ka romānā gluži vai ģeniāli aprakstītu epizožu netrūkst. Kaut vai bomžu dzīves attēlojums, kurš, visticamāk, lai arī ir tāls no realitātes, rāda autora augstās mākslinieciskās kvalitātes. Žēl gan, ka varonis, kurš piecus gadus pavadījis kā bomzis pazemes pasaulē, legalizējies savu unikālo pieredzi momentā aizmirst ("lidojums [lidmašīnā] īpaši neatšķirsies no simtiem citu, kurus esmu pieredzējis"). Jāsaka, Eiroremonta kopējā literārā vērtība, manuprāt, ir ievērojami mazāka nekā atsevišķu tā elementu summa. Iespējams, ka pats autors tam nekādi nepiekritīs, uzskaitot savdabīgo romāna trīsdaļīgo pagātnes, tagadnes, nākotnes rakstības formu, skaņu ierakstu formālo klātesamību romānā. Interesantas ir vienu un to pašu tēlu un notikumu dažādas interpretācijas un metamorfozes atsevišķās Eiroremonta daļās.
Romāns nenoliedzami pretendē uz intelektuālismu un augstas raudzes literatūru. Diemžēl pretendentu uz spējām radīt šedevrus ir nesalīdzināmi vairāk nekā to, kas tos patiešām rada. Zinu, ka ne visi man piekritīs, bet uzskatu, ka nevar radīt pilnvērtīgu literatūru, ja autors neizjūt mīlestību vai vismaz cieņu pret lasītāju. Ja autors atļaujas vienā lappusē teikt, ka Valdis bija klases krutākais džeks, kurā iemīlējušās visas klases meitenes, bet citā atgādināt par viņa skolas gadu salauztajām, ar leikoplastu notītajām brillītēm plastmasas rāmjos; ja nemitīgi putrojas hronoloģijā un to pašu Valdi, galvenā stāstītāja (dz. 1971) klases biedru, 1983. gadā pamanās nosūtīt uz Rietumiem, kur tas (12 gadu vecumā) iepazīstas un cenšas pavedināt savu nākamo sievu; ja laikā, kad Valdis tirgojis polietilēna maisiņus ar Montana džinsu reklāmām par pieciem rubļiem gabalā, viņš brīvi pastā abonējis Rietumu popmūzikas žurnālus, tad pārliecības, ka autors ciena lasītāju, nav. Vēl jo vairāk tāpēc, ka līdzīgas nesakritības Eiroremontā mudžēt mudž. Tā vien šķiet, ka autors pēc romāna uzrakstīšanas nav papūlējies to pārlasīt. 
Ņemot vērā P. Bankovska nenoliedzamo talantu, esmu pārliecināts, ka viņš mūs vēl patīkami pārsteigs un mēs no viņa sagaidīsim romānu, kurš, iespējams, būs ne vien Latvijas, bet pat pasaules mēroga literārs notikums. Eiroremonts lai kalpo kā pieteikums šim notikumam.

KultūrziņasLīvija Dūmiņa,  NRA  04/05/05        Baltijas teātru pavasaris. 
- Lai veicinātu sadarbību un pieredzes apmaiņu starp Baltijas teātriem, no 9. līdz 15. maijam Latvijā notiks Baltijas mūsdienu drāmas teātra festivāls Skats 2005. Šogad mūsdienu dramaturģijas skate notiek šā festivāla ietvaros, tāpēc viens no festivāla mērķiem ir parādīt Lietuvas un Igaunijas teatrāļiem jaunākos mūsdienu dramaturgu lugu iestudējumus Latvijas teātros, kā arī iepazīt jaunākās dramaturģijas tendences abās kaimiņvalstīs. Festivāla izrādes vērtēs Rimma Krečertova no Krievijas, Mati Linavouri no Somijas, Kaļina Sefanova no Bulgārijas un Latvijas Kultūras ministrijas vecākā referente kultūras jautājumos Ilze Kļaviņa. Latviju festivālā pārstāvēs Valmieras Drāmas teātris ar Krauklīti, Rīgas Krievu drāmas teātris ar Visi cilvēki ir kaķi, Nacionālais teātris ar Pazudušo dēlu, Jaunais Rīgas teātris ar Garo dzīvi un Latviešu stāstiem, Dailes teātris ar Kreiso pagriezienu un United Intimacy piedāvāto Sibīriju. No Lietuvas festivālā piedalīsies Viļņas Valsts jaunatnes teātris ar L. S. Černiauskaites Lūcija slido un Viļņas Mazais teātris ar M. Ivaškēvičus Madagaskāru. Igaunijas Tartu teātris Vanemuine rādīs A. Kivirehka Romeo un Jūliju un Igaunijas Drāmas teātris – tā paša autora Igauņu bēres. Festivāla nobeigumā paredzēta konference, kurā par redzēto diskutēs neatkarīgie eksperti un viesi.
 04/06/05
- Vai postmodernismam ir robežas. Latvijas Nacionālajā bibliotēkā atklāta izstāde Postmodernisms. Bez robežām?. Grāmatas, preses izdevumi un citi materiāli sagrupēti vairākās sadaļās, atainojot postmodernismu filozofijā, ētikā, teoloģijā, socioloģijā, ekonomikā, politikā, vēsturē, kultūrā, literatūrā, vizuālajā mākslā, arhitektūrā, kino, teātrī un citos izpausmes veidos. Liela izstādes daļa ir veltīta postmodernisma kultūrai, aplūkojami izcilāko postmodernisma teorētiķu Žaka Deridā, Žana Fransuā Liotāra, Žana Bodrijāra, Žila Delēza darbi. Pēdējos 15 gados LNB krājumi papildinājušies ar daudziem izdevumiem par postmodernismu visās zinātņu un mākslas nozarēs. Literatūra par postmodernismu bibliotēkā ir ļoti pieprasīta, tāpēc tagad visi interesenti var vienkopus apskatīt LNB piedāvājumu. 
- Filma par rotkali Juri Kļaviņu. Rīt pulksten 18 Rīgas Latviešu biedrības nama Līgo zālē RLB Nacionālās identitātes komisijas sarīkojums, kurā demonstrēs videofilmu par rotkali Juri Kļaviņu. Piedalās filmas režisore Maruta Jurjāne un operators Andris Priedītis. Pasākumu vada Latvijas mutvārdu vēstures asociācijas Dzīvesstāsts valdes priekšsēdētāja Māra Zirnīte.
- Viktorija Streiča saņem balvu Lietuvā. Teātra dienas noskaņās Lietuvā tika pasniegtas teātra balvas – Zelta skatuves krusti. Par labāko Lietuvas muzikālā teātra aktrisi atzīta Kauņas Muzikālā teātra aktrise Viktorija Streiča. Aktrise ir beigusi Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļu Dailes teātra kursā. Tas sevi skaļi pieteica jau studiju otrajā gadā G. Rača un R. Paula mūziklā Leģenda par Zaļo jumpravu, kura kvalitāti kritiķi gan apšaubīja, taču uzteica studentu augsto vokālo, plastisko un dramatisko sagatavotību. Kopā ar kursabiedriem pavīdot masu ainās, Viktorija nospēlējusi arī Eiženijas Danglāras lomu Arņa Ozola 2000. gada izrādē Grāfs Monte Kristo, piedalījusies vairākos kinoprojektos, to starpā tēva kinorežisora Jāņa Streiča TV filmā Ipolits 2002. gadā. Jau vairākus gadus V. Streiča dzīvo Lietuvā un patlaban strādā pie lomas drauga, E. Nekrošus teātra aktiera Ķēstuta Jokštas režijas diplomdarba izrādē Kauņas Muzikālajā teātrī. Jānis Streičs ar pamatotu lepnumu uzsver, vai tik Viktorija nav pirmā latviete, kas saņem šo Lietuvas teātra balvu.
- Franču kamermūzikas vakars. Šodien pulksten 18 Rīgas Latviešu biedrības nama Zelta zālē RLB Mūzikas komisijas rīkotais kamermūzikas vakars – koncerts Franču mūzikas salons. Piedalās J. Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas mācībspēki un studenti – Kameransambļa un klavierpavadījuma katedras asoc. profesors A. Liepiņš un studenti Zane Gudrā, Romāns Vendiņš, Mareta Beitika, solisti Gunita Sakniņa (soprāns), Krišjānis Norvelis (bass), Inese Milzarāja (vijole), Darija Kozlitina (alts) un Mārtiņš Grīnbergs (čells). Programmā Gabriels Forē, Moriss Ravels, Žaks Ibērs, Fransiss Pulenks. 
- Prēmija jaunajai dejotājai Jūlijai Brauerei. Šodien pulksten 11.30 Latvijas Nacionālās operas Baleta zālē LNO baleta trupa Lielās Mūzikas balvas 2004 naudas prēmiju dāvinās Rīgas Horeogrāfijas vidusskolas audzēknei Jūlijai Brauerei. Balvu ieguva D. Šostakoviča baleta Gaišais strauts ansamblis par spilgtiem tēlu raksturojumiem. Rīgas Horeogrāfijas vidusskolā J. Brauere sāka mācīties 2003. gada septembrī un publikas, kā arī baleta trupas simpātijas ieguva, dejojot mazākā – septītā rūķīša lomu U. Prauliņa rokbaletā Sniegbaltīte un septiņi rūķīši. LNO baleta trupas vadītājs Aivars Leimanis atzīst, ka šāds lēmums pieņemts spontāni un vienprātīgi, jo mazā dejotāja visus apbūrusi ar sirsnīgo un neuzspēlēto skatuves starojumu un viņai piemīt baleta māksliniekam tik nepieciešamā harizma. 
- Zigmunds Skujiņš Valmierā. Piektdien pulksten 17 Valmieras kultūras centrā ciklā Prozas lasījumi un tikšanās ar rakstniekiem viesosies Zigmunds Skujiņš (attēlā) un viņa meita Inga Skujiņa. Pirms mēneša iznāca Z. Skujiņa Rakstu pirmais sējums Paralēlās biogrāfijas, bet nākamgad rakstnieks svinēs 80 gadu jubileju. 
- Jelgavas Jaunais teātris Madridē. Ar kustību izrādi Pasaules lauskas sestdien Madrides mākslas centrā Circulo de Bellas Artes viesosies Jelgavas Jaunais teātris. Viesizrāde notiek projektā Veidojot Eiropu, veidojot kultūru, un šā starptautiskā foruma mērķis ir iepazīstināt ar jaunajām Eiropas savienības dalībvalstīm. Kopumā piedalās deviņas valstis, rādot savas zemes plastiskās mākslas iestudējumus. Jelgavas Jaunā teātra izrādes pamatā ņemts Irbes Treiles darbs, kas pirmizrādi piedzīvoja 2002. gadā. Dalībai starptautiskajā forumā iestudējums izvēlēts tajā izmantoto universālo mākslas formu dēļ, kas tādēļ ir saprotams multinacionālai sabiedrībai, taču izrādei raksturīga arī tēlainība un satura daudzslāņainība.
 04/07/05     
- Pasniegta Induļa Zariņa stipendija. Vakar galerijā Bastejs profesora Induļa Zariņa mācību stipendiju glezniecībā pasniedza Latvijas Mākslas akadēmijas studentei Annai Baklānei. Unibankas speciālbalva Par radošu veiksmi un uzdrīkstēšanos 400 latu apmērā sadalīta trīs konkursantiem – Ivonnai Zīlei, Annai Silabramai un Ansim Brasliņam. Unibankas finansētā 1200 latu stipendija tiek piešķirta kopš 1998. gada.
- Ziemeļu pavasarī – Somija. Turpinās ziemeļvalstu kultūras pasākumu prezentācija Ziemeļu pavasaris un nedēļas beigās gaidāmie pasākumi veltīti Somijas kultūrai un vēsturei. Piektdien pulksten 18 Ziemeļvalstu literatūras bibliotēkā Pils ielā 18 somu valodas dienai veltītajā programmā stāstīs par somu valodu, somu dzeju un tās tulkošanu. Pasākumā piedalīsies Latvijas Universitātes lektors Lase Suominens, Ziemeļvalstu ģimnāzijas somu valodas skolotāja Tatja Pusa un tulkotāja Vija Tuma. 
- Sestdien pulksten 11 LKA nordistikas centrā Agrikolas diena – somu rakstu valodas pamatlicējam M. O. Agrikolam veltīts pasākums, kurā piedalīsies somu vēsturnieks, rakstnieks un žurnālists Juka Rislaki un somu akordeonists Marko Ojala. Lai iepazīstinātu ar Somijas arhitektūru, 16. aprīlī Latvijas Dzelzceļa vēstures muzejā atklās izstādi 02-03.
GrāmatasArno Jundze,  NRA  04/05/05
•	Alberts Beržuks Pārdomas neklusē, autorizdevums, 2005
Dzejoļu krājuma autors praksē pierāda to, ka mūsdienās grāmatu var izdot katrs – vajadzīgs tikai prāts un īsta gribēšana. Un kāpēc gan ne? Lielajā izdoto tekstu plūsmā vienkāršās un sirsnīgās dzejas rindas ar viegli filozofisku dzīves piesitienu nepašaubāmi atradīs savu lasītāju, varbūt arī rosinot rakstīt pašam savu grāmatu.
•	Barbara Frītija Saltie meli. Tulkojusi Diāna Smilga. Kontinents, 2005 
1952. gads Sanfrancisko. Svinot Jaungadu, kādā veikalā ķīniešu kvartālā izceļas ugunsgrēks. Izrādās, tur glabājušies tūkstošgadīgi Džou dinastijas dārgumi – drakonu statuetes, kuras savulaik esot nolādējis imperators. Leģenda vēsta – ja drakoni neatgriezīsies dzimtenē, katrs pieskāriens statuetēm nesīs nāvi attiecīgā cilvēka pirmdzimtajai meitai... Barbara Frītija savā romānā lieliskā manierē savienojusi Rietumu un Austrumu pasaules pretrunas, izpelnoties vairākas literārās godalgas ASV.
•	Agita Draguna Prāts, Daugava, 2005
Agitas Dragunas otrais dzeju krājums liecina, ka lasītājam darīšana ar spēcīgu un nobriedušu dzeju, kurā saplūdis gan pasaules smagums, gan debesu vieglums. Krājums savā baltumā ir vienots mākslas darbs, kurā sava vieta un nozīme atvēlēta ne vien tekstam, bet pat lappusēm un apvākojumam izvēlētajai papīra šķirnei. Tā ievadā teikts: "Ir acis kā debesis, kurās var notikt viss." 
•	Matss Trāts Haralas dzīvesstāsti. Atdzejojis Guntars Godiņš. Nordik, 2005 
Parasti, anotējot jaunu grāmatu, tiek uzteiktas autora kvalitātes, bet ko nu par ģeniālo Matsu Trātu jaunu pateiksi. Drīzāk gan šis dzejoļu krājums pelnījis banālo frāzi – ja Guntara Godiņa nebūtu, viņu vajadzētu izdomāt. Augstākā atdzejas grūtības pilotāža, lieliskā sniegumā – kārtīgs saldēdiens īstas dzejas cienītājiem ar lakonisku, bet dzejiski ietilpīgu Knuta Skujenieka ievadu.
•	Džuljens Bārnss Pasaules vēsture desmit ar pus nodaļās. Tulkojusi Karīna Tillberga. AGB, 2005
Pastulbais žūpa Noass, pustraka angliete, kas devusies svētceļojumā uz Ararata kalnu, amerikānis uz Mēness, kurš dzird balsis, vecās paradīzes dvēseles kā jaunās paradīzes relikts un citas dīvainas padarīšanas angļu rakstnieka romānā, par kuru ne vien glaimojoši izteicies, bet, jācer, arī izlasījis pats Salmans Rušdi. Atliek vien brīnīties, kāpēc Da Vinči koda tiesnesis – kardināls Bertone nav sarīkojis publisku tiesu šim darbam. Iespēju kādam apvainoties te ir vismaz tikpat daudz kā Dena Brauna romānos, bet, lai apvainotos, jāzina – par ko. 
•	Virdžīnija Vulfa Uz bāku. Tulkojusi Silvija Brice. Atēna, 2005
Vai zināt, kas var notikt, ja atliek vienkāršu un ikdienišķu braucienu uz bāku? Lasiet to lieliskās Virdžīnijas Vulfas romānā, kuru bez pārspīlējuma var dēvēt par vienu no izcilākajiem sasniegumiem XX gadsimta pasaules literatūrā. Un lai jūs nepieviļ neko neizsakošā frāze, ka Uz bāku attēlota misis un mistera Remziju, viņu bērnu un viesu brīvdienas Skajas salā.

Statistikā...

Cik emigrējuši pērn?
DELFI  04/01/05     Aizvadītajā gadā bija vērojams neliels starpvalstu ilgtermiņa migrācijas pieaugums, salīdzinot ar 2003.gadu, kad tā bija vismazākā pēdējā desmitgadē, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie dati par iedzīvotāju ilgtermiņa migrāciju.
2004.gadā Latvijā uz dzīvi apmetās 1665 cilvēki no citām valstīm un uz pastāvīgu dzīvi citās valstīs aizbrauca 2744 cilvēki. Imigrācija no ārvalstīm aizvadītajā gadā salīdzinājumā ar 2003. gadu palielinājās par 22 %, emigrācija no Latvijas tai pat laikā pieauga par 24 %. Ja emigrācijas pārsvara pār imigrāciju dēļ 2003. gadā mūsu valsts iedzīvotāju skaits samazinājās par 846 cilvēkiem, tad 2004. gadā ‑ par 1079 cilvēkiem, to skaitā par 714 sievietēm un 365 vīriešiem.
Migrācijas statistikas dati liecina, ka 2004.gadā starpvalstu imigrācijas plūsmā (kopā 1665 cilvēki) Krievijas Federācijas īpatsvars bija 16,5 %, Lietuvas ‑ 14,8 %, Vācijas ‑ 10,2 %, ASV ‑ 7,1 %, Lielbritānijas ‑ 6,7 %, Igaunijas ‑ 5,2 %, Ukrainas ‑ 4,9 %, Izraēlas ‑ 4,5 %, Baltkrievijas ‑ 3,5 %, Dānijas ‑ 3,1 %.
Emigrācijas plūsmā (kopā 2744 cilvēki) pēc emigrantu skaita pirmajā valstu desmitā Krievijas īpatsvars bija 38,5 %, Vācijas ‑ 8,5 %, Ukrainas ‑ 6,3 %, ASV ‑  6,2 %, Lietuvas ‑5,5 %, Lielbritānijas ‑ 4,1 %, Baltkrievijas ‑ 4,0 %, Igaunijas ‑ 2,7 %, Zviedrijas ‑ 2,6 %, Dānijas ‑ 1,9 %.
Analizējot valsts iekšējo iedzīvotāju migrāciju Latvijā, redzams, ka uz tās apjomiem būtisku ietekmi ir atstājis Dzīvesvietas deklarēšanas likums. Kopš tā stāšanās spēkā strauji pieauga iedzīvotāju pastāvīgās dzīvesvietas izmaiņu skaits. Gan 2003.gadā, gan arī 2004.gadā pastāvīgo dzīvesvietu no vienas administratīvās teritorijas uz citu mainījušo skaits pārsniedz 60 tūkstošus cilvēku salīdzinājumā ar aptuveni trīsdesmit tūkstošiem migrantu agrākajos gados.

Turpina samazināties Latvijas iedzīvotāju skaits
LETA  04/02/05     Šā gada pirmajos divos mēnešos Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 2 300 cilvēkiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
Marta sākumā valstī bija 2,304 miljoni iedzīvotāju. Dati liecina, ka janvārī iedzīvotāju skaits samazinājies par 1 100 cilvēkiem, bet februārī - par 1 200 cilvēkiem. 
Pagājušā gada pirmajos divos mēnešos valsts iedzīvotāju skaits saruka par 3 100 cilvēkiem. 
Šā gada pirmajos divos mēnešos Latvijā piedzimuši 3 300 bērni, bet miruši 5 380 cilvēki. 
Lai gan dzimušo skaits, salīdzinot ar pagājušo gadu, ir palielinājies, bet mirušo skaits samazinājies, dabiskais pieaugums valstī turpinājis būt negatīvs - mirušo skaits par 2 080 cilvēkiem pārsniedzis dzimušo skaitu. 
Negatīvs saglabājies arī migrācijas saldo - šā gada divos mēnešos no Latvijas emigrējušo iedzīvotāju skaits par 264 cilvēkiem pārsniedzis to cilvēku skaitu, kas no ārvalstīm pārcēlušies uz dzīvi mūsu valstī. 
Kopumā šā gada pirmajos divos mēnešos no ārvalstīm uz dzīvi Latvijā ieradušies 245 cilvēki, bet no Latvijas uz dzīvi ārvalstīs izbraukuši 509 cilvēki. 

Par spīti progresam, augsta zīdaiņu un māšu mirstība 
Zane Zālīte,  Diena  04/07/05     Par spīti medicīnas progresam, grūtniecība un dzemdības joprojām ir viens no cēloņiem, kādēļ mirst sievietes reproduktīvā vecumā — ik dienu pasaulē dzemdību sarežģījumu dēļ iet bojā vairāk nekā 1600 sieviešu un 5000 bērnu. Šīs problēmas šogad aktualizētas 7.aprīlī, Pasaules veselības dienā, publiskojot arī Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumu par mātes un bērna veselību. 
Uz citu pasaules valstu fona Latvija neizceļas ar datiem, kas situāciju liktu raksturot kā kritisku, tomēr Eiropas reģionā tā jau vairākus gadus ir pirmajā vietā ar visaugstāko no asiņošanas dzemdībās mirušo sieviešu īpatsvaru, — par to trešdien Latvijas ginekologu un dzemdību speciālistu konferencē informēja PVO Eiropas Reģionālā biroja padomniece reproduktīvās veselības un pētījumu jomā Gunta Lazdāne. Līderpozīcijas Baltijā Latvijai ir arī zīdaiņu mirstības ziņā, salīdzinoši augsta ir arī varbūtība, ka noteiktā gadā dzimuši bērni nenodzīvo līdz piecu gadu vecumam — Latvijā 2003.gadā šis skaitlis bija 13 uz 1000 dzīvi dzimušajiem, liecina PVO ziņojums. 
Vienlaikus vērojamas arī pozitīvas tendences. Rīgas dzemdību nama galvenā ginekoloģe Dace Rezeberga pastāstīja, ka Latvijā vairāk nekā 90% grūtnieču stājas uzskaitē pie ārsta līdz 12.grūtniecības nedēļai (1995.gadā — 70,8%). Tomēr ārsti ir nobažījušies, ka šajā ziņā situācija varētu pasliktināties, kopš savlaicīga stāšanās grūtniecības uzskaitē vairs netiek materiāli stimulēta ar divkārša apmēra bērna piedzimšanas pabalstiem.

Citādā ziņā...

April! April!
LETA  04/01/05     Aprīļa vidū Latvijā paredzēts rīkot Kūlas dedzināšanas festivālu, lai  šai iedzīvotāju tradicionālajai nodarbei piešķirtu starptautisku skanējumu un valsts budžetu papildinātu ar ieņēmumiem no ārvalstu tūrisma. Kā informēja festivāla rīkotāji, vērot Latvijas iedzīvotāju pavasara uguns priekus ieradīsies tūristi ne tikai no kaimiņvalstīm Baltkrievijas, Lietuvas un Igaunijas, kur tāpat mēdz pavasaros dedzināt pērno zāli, bet arī no Holandes, Beļģijas un Austrijas, kur par šādiem senču "ugunsrituāliem" jau sen aizmirsts, kā arī no Mongolijas, Brazīlijas un Āfrikas vidienes, kur tikai gatavojas pārņemt latviešu kūlas dedzināšanas tradīcijas.
Festivāla norises vieta pagaidām tiek turēta noslēpumā, bet, pēc aģentūras LETA rīcībā esošās informācijas, par kūlas dedzināšanai piemērotākajām vietām tiek uzskatītas Spilves pļavas un privatizācijai nododamie Bulduru tehnikuma meliorētie lauki. Atšķirīgu viedokli paužot tikai reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrs Māris Kučinskis (TP), kurš vēloties, lai Kūlas dedzināšanas festivāls notiek viņa dzimtajā Jeru pagastā Valmieras rajonā.
Politiskie oponenti gan esot pārliecināti, ka tā "oranžie" mēģinot nomaskēt ievērojamas subsīdijas piešķiršanu ministra pagastam.
Kūlas dedzināšanas sacensībām jau pieteikušās vairākas komandas, kuru skaitā ir skolēnu un lauku jauniešu izveidotie "Jēkabpils ziķeri" un "Tālavas lāpa", kuru dalībnieki jau cītīgi trenējas grāvmalās un pie dzelzceļa uzbērumiem.
Ugunsdzēsēji savukārt ne tikai rādīs savu gados krāto prasmi kūlas ugunsgrēku dzēšanā, bet arī sacentīsies ekstremālos apstākļos, kad vairāku kilometru attālumā no degošās pļavas nevar atrast nevienu ūdenskrātuvi, bet ugunsdzēsības speciālā tehnika nevar nokļūt ugunsgrēka vietā ceļu trūkuma dēļ. 

Dodot vārdu, var noskaidrot tā nozīmi un izplatībuLiene Barisa,  NRA  04/02/05     Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde (PMLP) izveidojusi Personvārdu datu bāzi, kura pārvaldes mājaslapā www.pmlp.gov.lv pieejama jebkuram interesentam, kurš vēlas uzzināt, cik personu reģistrētas Iedzīvotāju reģistrā ar konkrēto vārdu, kā arī uzzināt par vārda saistību ar personas rakstura īpašībām.
"Vārda izvēle ir viens no atbildīgākajiem un nopietnākajiem jauno vecāku lēmumiem, jo tas jāizvēlas tāds, lai cilvēks visu mūžu ar to varētu lepoties," sacīja PMLP priekšnieka vietniece Maira Roze. Viņa norādīja, ka katram vārdam ir savs spēks, tāpēc cilvēkiem būtu interesanti arī iepazīties ar teātra kritiķa un personvārdu pētnieka Gunāra Treimaņa sniegtajiem vārdu īpašnieku raksturojumiem, kas sniegti datu bāzē. 
Neatkarīgās sastaptā topošā māmiņa Anita, kura mazuli gaida maija beigās, atzina, ka labprāt uzzinātu bērnu vārdu nozīmi. Savam vārdam to ir noskaidrojusi, secinot, ka raksturojums esot atbilstīgs viņas būtībai. Piemēram, sabiedrībā sākumā ar svešiem cilvēkiem Anita esot vēsa un atturīga, bet, iepazīstoties tuvāk, veido ciešas attiecības. Latvijā atgriezušies pirmie stārķiLETA  04/02/05     Šajās pavasara dienās Latvijā atgriezušies pirmie stārķi, informēja Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta putnu gredzenošanas centra vadītājs Juris Kazubiernis. 
Kā skaidroja ornitologs, šie putni ir ziemojuši tepat Eiropā, tāpēc arī tik ātri ir paspējuši atlidot. 
"Latvijā jau ieradušies visu pirmo pavasara gājputnu sugu pārstāvji, kas šeit pavasaros ligzdo. Novēroti cīruļi, strazdi, krauķi, baltās cielavas, slokas, mērkaziņas, ķīvītes," informēja Kazubiernis. 
Pēc ornitologa prognozēm, daudz masveidīgāka pavasara putnu atgriešanās būs novērojama nākamnedēļ, kad tiek solīti silti laika apstākļi un dienvidu vējš. 
Pagaidām Latvijā ir aizkavējusies zosu un gulbju atgriešanās, jo Vidzemē vēl saglabājas ledus un sniegs, kas kavē šo putnu apmešanos. 
Daudz aktīvāka šo putnu ierašanās tiek prognozēta līdz ar plūdu sākšanos. 
Gaisa kvalitāte K.Valdemāra ielā kļuvusi bīstama cilvēku veselībai 
LETA  04/05/05     Pagājušajā nedēļā būtiski pasliktinājusies gaisa kvalitāte Rīgas centrā, K.Valdemāra ielā, noslīdot līdz gaisa kvalitātes indeksa atzīmei "ļoti slikta", aģentūru LETA informēja Rīgas domes Vides departamenta Gaisa aizsardzības nodaļas pārstāve Evita Vītola.
Sabiedrības veselības aģentūras (SVA) Vides veselības daļas vadītāja Solvita Muceniece aģentūrai LETA norādīja, ka Rīgā un lielajās pilsētās gaisa kvalitāte pasliktinās ik pavasari, taču tā ir pārejoša parādība, tāpēc paliekoši veselības traucējumi iedzīvotājiem netiek radīti.
Tomēr, iespējams, ka īslaicīgi veselības saasinājumi rodas jūtīgākajām iedzīvotāju grupām - bērniem, veciem cilvēkiem, astmas un plaušu slimniekiem.
Tiklīdz uzlīs pirmais pavasara lietus, tiks aizskaloti putekļi, ziemā sakrājušās smiltis un gaisa kvalitāte atkal uzlabosies, sacīja SVA pārstāve.
Rīgas domes Vides departaments uzskata, ka pilsētai vajadzētu pievērst lielāku uzmanību ielu tīrībai, sevišķi pavasarī.
"Varbūt jaunie domnieki būs tie, kuri atvēlēs vairāk naudas nevis grezno limuzīnu kopšanai, bet ielu uzkopšanas mašīnu iegādei," norāda departamenta pārstāvji.
Vides speciālisti uzsver, ka Rīgai vajadzētu mācīties no citām Eiropas pilsētām, piemēram, no Helsinkiem, kur pirmajās sausajās pavasara dienās pilsētas ielas uzkopj mašīnas ar putekļu sūcējiem un pēc tam tās regulāri laista.
Gaisa kvalitātes indekss K.Valdemāra ielā pagājušajā nedēļā bija 203, kas divas reizes pārsniedz iepriekšējās nedēļas rādītāju, kas bija 106. Kā norāda vides speciālisti, liels gaisa piesārņojums K.Valdemāra ielā reģistrēts katru dienu un tā cēlonis ir augsta cieto daļiņu koncentrācija intensīvas transporta kustības un smilšainās ielas dēļ.
Vides departaments skaidro: K.Valdemāra iela putekļu piesārņojuma ziņā nebūt nav briesmīgākā Rīgā, arī citās pilsētas ielās ar intensīvu satiksmi cieto daļiņu koncentrācija pavasarī ir augsta.
Brīvības ielā gaisa kvalitāte pagājušajā nedēļā bijusi laba - gaisa kvalitātes indekss bijis 90, kas atbilst labai gaisa kvalitātei. Lielāks gaisa piesārņojums Brīvības ielā tika novērots trešdien un piektdien vēlā pēcpusdienā, to noteica paaugstinātā slāpekļa dioksīda un sēra dioksīda koncentrācija. 

Sākas spodrības mēnesisAgris Blūmfelds, NRA  04/05/05     Ziemā sniega slēpto drazu un netīrības novākšanu Rīgā aizkavējusi pēcvēlēšanu nervozitāte un pavasara lēnīgums. Rīga un Latvijas pārējās lielpilsētas būs pilnībā sakoptas tikai maija sākumā. Rīgā spodrības mēnesis, lai arī aizkavējies, tomēr būs, kā ierasts. Parasti to izziņo aprīļa sākumā, taču vēlā pavasara, kā arī vēlēšanu un pēcvēlēšanu kaislību dēļ par to piemirsts. 
Rīgas domes izpilddirektora Ērika Škapara palīgs Dzintars Zaļūksnis informē, ka spodrības mēnesi pilsētā izziņos no 11. līdz 30. aprīlim, tad sekos pārtraukums līdz 9. maijam, jo Rīgā viesosies ASV prezidents Džordžs Bušs. Pēc Dž. Buša vizītes tīrības ieviešana turpināsies, un tai veltītais mēnesis noslēgsies 23. maijā. Šodien pie E. Škapara notiks sanāksme, kurā priekšpilsētu un rajonu izpilddirektori saņems informāciju par pilsētas sakopšanas plāniem. 
Rīgas Ziemeļu rajona izpilddirektora vietnieks Juris Erts stāsta, ka sala dēļ visas ielas un ietves vēl nav pilnībā attīrītas. "Naktīs piesalst, un tie mēsli, kas piesaluši pie zemes, nav atraujami," skaidro J. Erts. Vislielākās pūles Ziemeļu rajona izpilddirekcijai jāpieliek, lai sakoptu Mežaparku, Jaunciemu un citas teritorijas ap Ķīšezeru. "Ziemā daudzās vietās sagāzti atkritumi, sniegam nokūstot, atklājušās nesankcionētas izgāztuves. Skats ir bēdīgs," atzīst izpilddirekcijas darbinieks. J. Erts sola, ka pašvaldības Administratīvā inspekcija aktīvi uzraudzīs arī privātpersonu un iestāžu aktivitātes, sakopjot tām piegulošās teritorijas. 
Rīgas Pašvaldības policijas Vidzemes priekšpilsētas pārvaldes priekšnieks Agris Punculis stāsta, ka kārtībnieki sākuši teritoriju apzināšanu. Nesakoptu vietu ir daudz. Piemēram, Zirņu, Vesetas, Valdemāra un Miera ielu apkārtnē nav darīts gandrīz nekas. "Ielās ir daudz sadzīves atkritumu. Šobrīd esam uzrakstījuši 24 apskates aktus, ja tuvākajā laikā teritorijas netiks sakoptas, apsaimniekotājus sodīsim," piebilst A. Punculis. Šobrīd Rīgā reģistrētas vairāk nekā 100 vietu, kur nepieciešami uzkopšanas darbi. Par sabiedrisku vietu nesakopšanu policija var uzlikt 50 latu lielu sodu. 
Viens no tīrākajiem ir Rīgas centrs, kurā jau tagad manāms aktīvs tūristu pieplūdums. Centra rajona izpilddirektors Vjačeslavs Starostins stāsta, ka vakar, lai vēlreiz pārliecinātos par kārtību, teritorijas apsekošanā devušies Administratīvās inspekcijas speciālisti. Lieli pārkāpumi nav atklāti. "Pie pašvaldības ēkām viss ir sakopts, arī par privātīpašumu teritorijām sūdzību nav. Tikai trijās vietās nav savākti gruži," saka izpilddirektors. Privātīpašnieki par teritoriju nesakopšanu saņems brīdinājumus, un, ja reakcija nebūs, sekos sodi. "Citādi gan viss kārtībā, nav pat kur naudu iztērēt," smejas V. Starostins. 
Akciju sabiedrības Ceļu pārvalde direktors Jānis Zauers šobrīd atturas no prognozēm, kad Rīgas ielas varētu pilnībā atbrīvot no smiltīm, šķembām un citiem ziemā izkaisītajiem materiāliem. "Iespējams, līdz maijam tiksim galā, taču galvot nevaru. Naktīs piesalst, un sasalušo zemi no asfalta atraut nav iespējams. Ja uzlīs lietus, arī dubļus būs grūti vākt," sūdzas J. Zauers. Patlaban ielu braucamās daļas sakopšanu veic trīs brigādes, strādājot sešas dienas nedēļā. 
Arī SIA Rīgas tilti vadītājs Albīns Jasaitis atzīst, ka pašlaik tiltu seguma tīrīšana nevedas. "Uz tiltiem ir ļoti daudz smilšu, taču sasalušas tās savākt nevar," skaidro speciālists. Savukārt pa dienu, kad temperatūra ir plusos, vākt smiltis ir aizliegts, jo tiek traucēta satiksme. Jau savāktos gružus ved uz izgāztuvēm, Neatkarīgo informēja Rīgas domes Satiksmes departamentā. 
Latvijas rietumu pusē Liepājā pilsētas uzkopšanas darbi jau sen sākti un maģistrālās ielas no gružiem attīrītas. Liepājas domes sabiedrisko attiecību speciālists Aigars Štāls stāsta, ka rajonā sauss laiks jau ir no 20. marta un ledus nokusis ātri. "Darbi turpinās perifērijā. Ar vietējo laikrakstu un radio palīdzību aicinām arī iedzīvotājus būt aktīvākiem, uzpošot savu pilsētu," informē A. Štāls. Līdzīga prakse arī Daugavpilī – avīzes un radio aicina iedzīvotājus sakopt vidi, lai nebūtu jāmaksā sods. Latgales lielpilsētā sniega gan vēl ir daudz un pavasara darbi tikai sākas. Daugavpils domes komunālās saimniecības vadītājs Aivars Pudāns tomēr apgalvo, ka ielas un ietves ir normālā stāvoklī. "Lielākas problēmas ir ar stihiskajām izgāztuvēm, kuras atklātas jau vairākās vietās. Tuvākajā laikā jāsakopj arī kapi un parki," secina A. Pudāns.
Miljonāru noslēpumi paliek neatklātiBens Latkovskis,  NRA  04/06/05      Apgāds Atēna kārtējo reizi trāpījis desmitniekā, izdodot Latvijā nebijušu grāmatu Latvijas miljonāru noslēpumi.
Pieredzējušie žurnālisti Lato Lapsa un Kristīne Jančevska ierasto Latvijas miljonāru sarakstu papildinājuši ar aprakstiem par šo miljonāru dzīvi. Par viņu dzīvesveidu, metodēm, ar kādām šīs bagātības iegūtas, un viņu skatījumu uz lietām. Jāatzīst, ka autoriem ir izdevies ļoti kolorīti parādīt šī sabiedrības slāņa ārējo būtību. Pieļauju, ka kādam tā var izskatīties ļoti spoža un pievilcīga, taču grāmatas autoru tēlojumā tā parādās visai nepievilcīgā gaismā. Izlasot grāmatu, kļūst skaidra izteikuma "ja esi tik gudrs, kāpēc neesi bagāts" nepamatotība. Gudrība ne tuvu nav obligāta īpašība bagātības iegūšanā. Daudz būtiskākas īpašības ir neiedomājama alkatība (gatavība cīņā par mantojumu pārgrauzt radinieku rīkles), sīkumainība (laulības līgumi, kuros uzskaitīts katrs puķupods), arī skopulība (kāpēc ēdienam uzdzert kokakolu, ja var ūdeni). No pozitīvākām rakstura īpašībām miljona iegūšanai jāmin augstas darbaspējas un mērķtiecība.
Atgriežoties pie izglītības nozīmes bagātību saraušanā, ļoti zīmīga ir grāmatā publicētā plašā intervija ar Latvijas lielāko zemes īpašnieku Gati Saknīti. Viņš pēdējā laikā kļuvis populārs arī ar to, ka iesaistīts aizsardzības ministra Einara Repšes mīklainajos zemes pirkumos Ludzas rajona Istras pagastā. G. Saknītim kopā ar māti pieder vairāk nekā 50 000 hektāru zemes dažādos Latvijas rajonos. Pats viņš atzīst, ka skolā slikti mācījies, daudz sačkojis (G. Saknīša teksts) un beidzis tikai vidusskolu.
Lūk, dažas viņa atbildes uz grāmatas autoru jautājumiem:
"– Jūs domājat, ka izglītībai ir kaut kāda nozīme?
– Nu, es nezinu…Vienīgais, ko es gribētu, ir – angļu valodu iemācīties. Lai es varētu pa taisno, bez starpniekiem ar ārzemniekiem kārtot normālus darījumus…
– Kādi ir vēl tādi jūsu līmeņa spēlētāji Latvijā?
– .. Ir, teiksim, tāds Plaudis, kurš pārdevis zemes Latgalē, – tās visas ir manas zemes, ar kurām viņš mani tehniski uzmeta.
– Vai viņš ir jūsu līmeņa spēlētājs?
– Nu, viņš ir tups, ļoti tups, es pats ar viņu pāris darījumus taisīju…"
Ar neslēptu augstprātību G. Saknītis izsakās par dažiem saviem klasesbiedriem. "Es zinu tos teicamniekus, kas man klasē bija, – viņi staigā sandalēs. Es esmu saticis teicamnieku, kurš man nedeva norakstīt skolā. Es prasu – ko tu dari? Viņš saka, ka strādā firmā, meklē tirgū lētākas gaļas, pārdod produktus…"
Līdzīgs inteliģences līmenis vērojams arī daudziem grāmatā aprakstītajiem miljonāriem, kuri gan pabeiguši augstas skolas, bet nevar novaldīties savu bagātību neizrādām gluži bērnišķīgā veidā. Iespējams gan, ka miljonāri ar tieksmi uz ārišķībām ir bijuši autoriem vieglāk pieejami, jo, kā atzīst viens no autoriem – L. Lapsa, grāmata tapusi salīdzinoši ātri, trijos mēnešos un tajā daudz izmantoti publiski pieejami teksti no laikrakstiem un žurnāliem.
Tieši zināma paviršība un nesistemātiskums ir grāmatas galvenais trūkums. Ne par vienu no grāmatas varoņiem nav izvērsts plašāks dzīvesstāsts. Lasītājam nākas samierināties ar atsevišķām fragmentārām epizodēm. Tas acīmredzot ir bijis arī autoru mērķis – nevis patiesi atklāt miljonāru noslēpumus, bet gan vairāk parādīt šo vidi kopumā, kas lielā mērā arī ir izdevies. Tomēr tādā gadījumā tiek maldināti lasītāji, grāmatai liekot tik pretenciozu nosaukumu. Kā nopietns trūkums jāmin arī personu un uzņēmumu rādītāja neesamība grāmatas pielikumā. Līdz ar to, ja ir vēlēšanās kaut ko vairāk uzzināt par kādu personu vai uzņēmumu, tad ziņas jāmeklē pa visu grāmatu. 
Tomēr jebkurā gadījumā šādas grāmatas parādīšanās ir vērtējams kā pozitīvs fakts.
Laiks
ar katru dienu kļūst
arvien pavasarīgāks... Pavisam
nemanot sniegs ir pazudis, zeme ir
atkususi, jo nu jau dienā ir ap +16oC.
Spīd saulīte, zied sniegpulkstenītes, či-
vina putniņi – daba pilnā sparā mostas
no ziemas miega. ...Arī cilvēki paliek
tādi kā rosīgāki – un kā nu ne,
ja laiciņš ir tik brīnum-
jauks!!!
Anda Jansone, trešdien 6. aprīlī