K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 
Nr. 384: 2005. g. 16. februāris

Eiropā un pasaulē...

Kaļužnijs neredz atšķirību starp ES un PSRS 
Gunita Nagle,  Diena  02/16/05    "Liela kļūda ir izspēlēt vēstures jautājumus tagadnes politikā. Lai par vēsturi domā vēsturnieki, politiķiem un ekonomistiem jādomā par nākotni," kritizējot Latvijas izstrādāto deklarācijas projektu, Jelgavas 5.vidusskolas skolēniem otrdien sacīja Krievijas vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs, tā vēlreiz apstiprinot, ka Latvijas un Krievijas deklarācija 9.maijā netiks parakstīta.
	Gluži kā mēģinot labot vizītē Liepājas A.Puškina 2.vidusskolā par sevi atstāto negatīvo iespaidu, Jelgavā V.Kaļužnijs bija tolerants un piesardzīgs izteikumos par Latvijas izglītības sistēmu. Diena jau rakstīja, ka, tiekoties ar Liepājas skolēniem, vēstnieks teica, ka 9.maija svinībās "voblu nebūs, bet frontes simts grami noteikti būs", un kritizēja mazākumtautību skolās sākto pāreju uz mācībām latviešu valodā. Jelgavas skolēnus V.Kaļužnijs mudināja mācīties gan latviešu, gan krievu, gan angļu valodu, mīlēt savu zemi un "neaizmirst Krieviju". 
	Kad kāds no skolēniem jautāja, kā mainījusies Krievijas attieksme pret Latviju pēc tās iestāšanās Eiropas Savienībā, V.Kaļužnijs teica, ka, viņaprāt, nav būtisku atšķirību starp ES un Padomju Savienību. Gan vienai, gan otrai esot viena konstitūcija, un abas savienības veidotas uz ekonomiskajiem pamatiem. "Ekonomikai jābūt gatavai, lai tur iestātos. Latvijas ekonomika nebija tam gatava, jo tagad iznāk, ka puse no Latvijas precēm ienāk no Eiropas Savienības un dzīves līmenis kļūst arvien zemāks," sacīja V.Kaļužnijs.

Tikai puse Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka iestāšanās ES ir ieguvums
LETA,  02/15/05     Latvijas iedzīvotāji pret Eiropas Savienību (ES) un tās institūcijām ir negatīvāk noskaņoti, salīdzinot ar pārējo ES valstu iedzīvotājiem, un tikai puse mūsu valsts iedzīvotāju uzskata, ka iestāšanās ES ir ieguvums valstij. 
Eiropas Komisijas (EK) pērnā gada rudenī veiktais pētījums "Eurobarometrs 62" liecina, ka ES valstu, tostarp arī jauno dalībvalstu, iedzīvotāju vidū Latvijas iedzīvotāji ir visskeptiskāk noskaņoti pret ES un tās institūcijām. Latvijā ES uzticas 47%, Igaunijā - 56%, Lietuvā - 68%, bet ES valstīs - vidēji 50% iedzīvotāju. 
	Tomēr, salīdzinot ar pagājušā gada pavasarī veikto aptauju, patlaban pret ES pozitīvi noskaņoto skaits Latvijā ir pieaudzis par 7%, šodien žurnālistiem stāstīja "Eirobarometra 62" nacionālā ziņojuma par Latviju atbildīgā redaktore Aija Cālīte-Dulevska. 
	Izdevuma redaktore žurnālistiem norādīja, ka, iespējams, Latvijas iedzīvotāju noskaņojums pret ES ir tik skeptisks tāpēc, ka valsts iedzīvotāji nejūtas emocionāli piederīgi ES un nespēj politiski ietekmēt tās lēmumus. 
	Tomēr pētījumā norādīts, ka Latvijā iedzīvotāji cer uz ES pozitīvo ietekmi dažādu valstu saimniecisko un politisko jautājumu risināšanā, jo uzticēšanās ES ir ievērojami lielāka nekā nacionālajām politiskajām institūcijām, piemēram, parlamentam, valdībai un politiskajām partijām. 
	Puse jeb 51% Latvijā aptaujāto uzskata, ka valsts iestāšanās ES ir ieguvums. 36% uzskata, ka šāds solis nav ieguvums valstij, bet 13% nav viedokļa šajā jautājumā. Vislielākos ieguvumus jauno dalībvalstu vidū pēc iestāšanā ES saskata Lietuva, kur 78% iedzīvotāju atzīst, ka iestāšanās ES ir ieguvums. 
	Pirms iestāšanās ES Latvijas sabiedrībā bija lielas bažas par latviešu valodas izzušanu, nacionālās identitātes un kultūras zaudēšanu. Patlaban šie jautājumi vairs nešķiet tik aktuāli, informēja izdevuma redaktore. 
EK pārstāvniecības Latvijā vadītājs Endrū Rasbašs pauda pārsteigumu, ka ievērojams skaits Latvijas iedzīvotāju uzsvēruši ES nozīmi ārējās drošības jomā, jo šī joma ir vairāk saistīta ar NATO, nevis ES. 
	Saskaņā ar aptaujas datiem 65% Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka iestāšanās ES pozitīvi ietekmējusi valsts aizsardzību, bet 57% - Latvijas ārpolitiku. Pētījuma autori uzskata, ka tas ir saistīts ar Latvijas un Krievijas attiecībām, jo Latvijas attiecībās ar Krieviju tagad nozīmīgs spēlētājs ir ES. 
	Aptaujas dati liecina, ka Latvijas iedzīvotāji mazāk nekā citu valstu iedzīvotāji uzticas citām ES institūcijām. Eiropas Parlamentam uzticas 45% Latvijas iedzīvotāju, bet Eiropā - vidēji 57%. Tāpat Latvijas iedzīvotāju uzticēšanās EK ir otra zemākā ES valstu vidū, tikai 41% Latvijā aptaujāto uzticas EK. 
	Aptauju veica TNS "Baltic Data House" laikā no 2004.gada 2.oktobra līdz 13.novembrim, izvaicājot 1005 cilvēkus, kas vecāki par 15 gadiem. Šis ir pirmais "Eurobarometer" pētījums, kas veikts pēc desmit jauno dalībvalstu pievienošanās ES. 

Žurnāls Newsweek pieļauj Baltijas vienotības galu 
Gunta Sloga,  Diena  02/17/05    "Negaidiet, ka mēs [Baltijas valstis] kā gulbīši no Gulbju ezera dejosim vienā līnijā uz skatuves," šādi Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga ietekmīgajam amerikāņu žurnālam Newsweek komentējusi pieņēmumus par Latvijas, Lietuvas un Igaunijas vienotības mazināšanos. Žurnālā arī uzsvērts, ka tieši diskusijas par došanos uz Uzvaras dienas svinībām Maskavā un V.Vīķes–Freibergas atsevišķais lēmums šajā jautājumā ir piemērs tam, ka Baltijas valstu vienotība rūk.
	Newsweek atgādina, ka sākumā Latvija, Lietuva un Igaunija vēlējās dot vienotu atbildi uz uzaicinājumu ierasties Maskavā 9.maijā, tomēr V.Vīķe–Freiberga rīkojusies citādi. Viņas izteikumi liecinot, ka Baltijas vienotībai var pienākt gals. Žurnāls uzsver, ka tieši kaimiņvalstis ar kopīgām interesēm un vērtībām līdz šim bijuši Eiropas integrācijas dzinējspēki. Tādēļ jo īpaši nelaikā nākot ziņa par iespējamo "vienas no kontinenta daudzsološākajām minisavienībām" sabrukšanu.
	V.Vīķes–Freibergas pūliņi piesaistīt plašas starptautiskās sabiedrības uzmanību vēstures skaidrošanai un iespējamās plaisas starp Baltijas valstīm izpelnījušies ievērību arī citā Rietumu presē. Šveices avīze Neue Zūrcher Zeitung uzsver, ka ielūgums piedalīties Uzvaras dienas svinībās "ir atmaskojis tik bieži daudzināto baltiešu politisko vienotību kā himeru". Laikrakstā arī atgādināts, ka baltiešiem Sarkanās armijas uzvara pār hitlerisko Vāciju nozīmē padomju okupācijas sākumu, tāpēc ir grūti izlemt par piedalīšanos 9.maija svinībās.
	Par Baltijas pūliņiem panākt to, lai Krievija izvērtē savu pagātni, šonedēļ raksta arī ietekmīgā Francijas avīze Le Figaro, pārsvarā fokusēdamās uz Latvijas centieniem. "Starp Baltijas valstīm un Krieviju vēsture paliek kā vaļēja brūce, kavējot normālu attiecību izveidošanos," raksta laikraksts. Avīze arī detalizēti apraksta V.Vīķes–Freibergas un citu Latvijas amatpersonu pūliņus panākt, ka Krievija atzīst Latvijas "aneksiju".
	Nīderlandiešu avīze NRC–Handelsblad uzsver, ka arī Polijas prezidents Aleksandrs Kvasņevskis pieprasījis Krievijai nosodīt Ribentropa—Molotova paktu. "Ar saviem paziņojumiem par 1939.gada paktu Kvasņevskis vēl vairāk saasina jau kādu laiku ilgstošās domstarpības par gaidāmajiem atceres pasākumiem Maskavā," secina avīze, atgādinot V.Vīķes–Freibergas nostāju.

Valdībā un partijās...

Ārgalis noliek Saeimas deputāta mandātu
LETA  02/10/05     Saeimas priekšsēdētājas biedrs, Tautas partijas (TP) frakcijas deputāts Andris Ārgālis šodien informēs parlamenta prezidiju par vēlmi nolikt Saeimas deputāta mandātu. 
	Aģentūrai LETA Ārgalis skaidroja, ka nolēmis aiziet no darba Saeimā, lai pilnībā koncentrētos Rīgas domes priekšvēlēšanu kampaņai, jo ir izvirzīts par TP Rīgas mēra kandidātu. 
	"Es nevēlos klausīties dažādu vēlēšanu kampaņas oficiālo un sabiedrisko uzraugu pārmetumus par Saeimas priekšsēdētājas biedra rīcībā esoša administratīvā resursa izmantošanu," paziņoja Ārgalis. 
	Kā liecina aģentūras LETA arhīvs Ārgalis 1997.gadā tika ievēlēts Rīgas domē no apvienības "Tēvzemei un brīvībai" saraksta. 2000.gadā viņš tika ievēlēts Rīgas domes priekšsēdētāja amatā. Gadu vēlāk Ārgalis atkārtoti tika ievēlēts Rīgas domē no apvienības "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) saraksta. 2001.gada nogalē izstājies no TB/LNNK, skaidrojot, ka partija esot nokļuvusi "sponsoru un intrigantu grupējuma ietekmē". 
	2002.gadā Ārgalis iestājās Tautas partijā un no šīs partijas saraksta tika ievēlēts Saeimā. Pērnā gada martā viņš tika ievēlēts Saeimas priekšsēdētāja biedra amatā. 
	Kā nākamajam no TP deputātu kandidātu saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā Saeimas deputāta mandāts pienāks Kārlim Greiškalnam, kurš šopavasar startē Valmieras domes vēlēšanās no Latvijas Pirmās partijas un "Vidzemes apvienības" apvienotā saraksta. 
	Kā iepriekš aģentūrai LETA atzina TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš, maz ticams, ka Greiškalns šī lēmuma dēļ varētu arī turpmāk darboties TP. 

Repše paņēmis Strīķes vīru pie sevis
Imants Vīksne,  NRA  02/12/05     Maigurs Strīķis, kas līdz šim publiski pazīstams vienīgi kā Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) darbinieces Jutas Strīķes vīrs, nesen iecelts svarīgā amatā Militārās izlūkošanas un drošības dienestā.
	Jāatgādina, ka laikā, kad Einars Repše bija premjers, viņš visai aktīvi protežēja J. Strīķi, panākot viņas nokļūšanu KNAB vadībā. Šī sakritība jau pirms jaunā darbinieka apstiprināšanas amatā izpelnījās Valsts drošības iestāžu padomes uzmanību. Militārās izlūkošanas un drošības dienesta direktors Indulis Krēķis atzīst: "Mēs rēķinājāmies, ka politisku motīvu dēļ šis skanīgais uzvārds radīs papildu interesi." Tomēr padome M. Strīķa pārcelšanu no darba Satversmes aizsardzības birojā atbalstījusi viņa profesionālo kvalitāšu dēļ. Ministrs šo lēmumu neesot varējis ietekmēt – viņš par darbinieka rotāciju informēts tikai post factum. Acīmredzot tas darīts, lai E. Repše sagatavotos jautājumam par īpašo labvēlību pret Strīķu ģimeni. Neatkarīgajai pāris dienu laikā gan neizdevās uzdot šo jautājumu. Vispirms ministra biroja vadītājs Dans Titavs centās pārliecināt, ka M. Strīķim ar ministriju nav nekādas saistības, turklāt ministram nemaz neesot jāzina, kas viņa paspārnē strādā. Savukārt pašlaik ministrs ir komandējumā. 
	Tomēr Neatkarīgā noskaidroja, ka saistība ir vistiešākā, jo dienests ne tikai atrodas ministrijas ēkā, bet arī tvarsta tajā spiegus (tāpat kā visās citās aizsardzības un militārajās struktūrās). Atbilstoši likumam E. Repšem nav nekādas ietekmes uz dienestā pieņemtajiem lēmumiem, taču viņš izvirza apstiprināšanai valdībā dienesta priekšnieka kandidatūru.
	I. Krēķis skaidro, ka tālāk dienesta darbu pārrauga Ģenerālprokuratūra un ar Nacionālās drošības komisijas starpniecību – Saeima. Komisijas vadītājs Indulis Emsis par M. Strīķa pārcelšanu uz Militārās izlūkošanas un drošības dienestu iepriekš nebija dzirdējis, tāpēc arī atturējās no plašākiem komentāriem. Tomēr viņš apšaubīja, vai M. Strīķi var uzskatīt par E. Repšes cilvēku, jo arī saikne starp abiem neesot ne atklāta, ne pierādīta.
	Amatu apraksti drošības iestādēs ir valsts noslēpums. No neoficiāliem avotiem izdevās izdibināt vien to, ka iepriekš Satversmes aizsardzības birojā M. Strīķis strādā augstākā amatā kā iepriekš. I. Krēķis savu jauno padoto slavē kā īpaši spējīgu darbinieku, kurš spēs izpildīt viņam uzticēto misiju – pastiprināt konkrētās nodaļas darbu. Jāpaskaidro, ka galvenās šā dienesta darbības jomas aizsardzības un militārajā nozarē ir spiegu ķeršana, disciplīnas problēmu atklāšana, pielaides izsniegšana valsts noslēpumam, rūpnieciskā drošība, kā arī informācijas apstrāde un sniegšana augstākajām valsts amatpersonām.

Tautpartijieši grimst populismā
Ingars Kļaviņš,  NRA  02/14/05     Tautas partijas (TP) Rīgas nodaļas konferences dalībnieki sestdien asi kritizēja pašreizējo Rīgas domes valdošo koalīciju un tās darbus. 
	Ar skaļākajiem vārdiem TP nodaļas konferencē izcēlās Rīgas mēra amata kandidāts Andris Ārgalis. "Ja mēs salīdzinām Rīgu ar ziedu dārzu, tad ir jākonstatē, ka galvaspilsētā ir daudzas skaistas puķu dobes, taču viena dobe ir aizlaista ar nezālēm, kuras atņēmušas spēku nu jau novītušam puķēm. Novītušo puķu nosaukums ir Rīgas dome," savā runā teica bijušais puķkopis A. Ārgalis. "Kad es redzu šīs interfrontiešu sejas, kas savilktas smīnā, kas simbolizē varu, kas viņiem pieder, – tad man ir sajūta, ka šiem cilvēkiem nav nekā kopēja ar manu pilsētu," aģentūra LETA citē A. Ārgali. 
	Par dažādām nebūšanām asi runāja arī Rīgas domniece Sarmīte Pīka, kura apgalvoja, ka "Rīgas domē ir atjaunota padomju laika blatu sistēma", kad kabineta durvju "virinātāji" no nepārskatāmā Pilsētas attīstības fonda saņem tikpat lielu finansējumu, kāds divas reizes gadā tiek sadalīts kultūras projektu konkursos. Ar kaut ko S. Pīkai nebija iepatikušies arī žurnālisti, kas "stāv pulciņā, kad tiek nopūsta kāda svecīte vai griezta kāda lentīte", bet neredz problēmas un nelikumības Rīgas domes darbā. 
	Savā rīcības programmā TP pauž, ka nav lietderīgi visus Rīgas mazturīgos "deportēt uz geto Dreiliņos", jaunus dzīvokļus var celt arī tuvāk Rīgas centram. TP pauž gatavību izstrādāt ilgtermiņa Rīgas mājokļu programmu, lai sniegtu sociālo palīdzību maznodrošinātām un darba nespējīgām personām, kā arī radītu labvēlīgus noteikumus māju būvniecībai. Sola noteikt īres maksu pašvaldības dzīvokļos atkarībā no atrašanās vietas, vienā mājā patērētājam dot tiesības izvēlēties apkures risinājumu un ieviest tiešo norēķinu sistēmu maksājumos par ūdeni.

Deputāti pretojas imunitātes atcelšanai 
Ināra Egle,  Diena  02/16/05    Saeimas Pretkorupcijas komisijas sēdē otrdien neguva atsaucību aicinājums sākt diskusiju par deputātu imunitātes atcelšanu administratīvās sodīšanas gadījumos, kas tagad iespējama tikai ar parlamenta piekrišanu. Šā jautājuma izskatīšanu ierosināja Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojā (KNAB) saņemtās rekomendācijas no Starpvalstu pretkorupcijas grupas (GRECO). Tā ir arī rekomendējusi "Saeimas deputātiem, īpaši prezidija locekļiem noteikt vadlīnijas ar kritērijiem, kas pieļautu deputātu imunitātes atcelšanu". 
	Tas nepieciešams, lai noteiktu vienlīdzīgus kritērijus un nepieļautu, ka, piemēram, lēmums par kāda deputāta sodīšanu tiek pieņemts atkarībā no tā, kuru politisko spēku viņš pārstāv, sēdē paskaidroja KNAB vadītājs Aleksejs Loskutovs. Deputāti viņam steidza oponēt, ka pārsvarā deputāti ļaujot kolēģus sodīt, un Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš vēl atgādināja, ka "tas notiek ar lielu jautrību sēžu zālē". Taču teiktais vairāk attiecas uz gadījumiem, kas saistīti ar ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, par ko klātesošie arī aktīvi debatēja.
	Taču neviens nepieminēja 2003.gada novembrī notikušo balsojumu, kad Saeima par partijas finanšu pārkāpumiem neizdeva administratīvajai sodīšanai ZZS vadītāju, Saeimas spīkeri Ingrīdu Ūdri, tā liedzot KNAB "darīt savu darbu bez politiskās iejaukšanās," kā toreiz sacīja vairāki eksperti. Tieši šis gadījums bija galvenais, kā dēļ pērn pavasarī, jau esot opozīcijā, Jaunais laiks sagatavoja priekšlikumus par deputātu imunitātes atcelšanu gadījumos, kad ir runa par deputātu administratīvu sodīšanu. JL arī ierosināja Kārtības rullī paredzēt veidu, kā sabiedrība tiek informēta par deputātu izdarītajiem pārkāpumiem, ko tagad nodrošina politiķu lietu izskatīšana Saeimā. 
	Arī tagad Pretkorupcijas komisijas priekšsēde Linda Mūrniece (JL) partijas nostāju nav mainījusi un atzina: "Ja mēs par to nerunāsim, par to runās nevalstiskās organizācijas." Taču iespējai atcelt imunitāti sēdē pretojās Tautas partijas deputāti, izņemot Vairu Paegli. Turpretim Juris Dalbiņš šo diskusiju saistīja tikai ar vēlēšanu tuvumu, bet Jānis Lagzdiņš atcerējās dažādus gadījumus no savas dzīves, kad viņam esot izdevies samaksāt sodu bez lietas izskatīšanas Saeimā, jo policists viņu neesot pazinis. Norma esot jāsaglabā, lai nepieļautu "slepenu iespēju mūs sodīt". Komisija nolēma, ka diskusiju par šo tematu atjaunos pēc trim nedēļām, kad to būs apspriedušas frakcijas.

JL, TB/LNNK, ZZS popularitāte samazinās, TP, PCTVL, LC - pieaug 
LETA  02/16/05    Janvārī, salīdzinot ar pagājušā gada decembri, samazinājusies partijas "Jaunais laiks" (JL), apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) un Zaļo un zemnieku savienības (ZZS), savukārt pieaugusi Tautas partijas (TP), politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) un savienības "Latvijas ceļš" (LC) popularitāte, liecina tirgus un sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS janvāra beigās veiktā aptauja.
	JL joprojām ir iecienītākā partija. Ja janvāra beigās notiktu Saeimas vēlēšanas, par šo partiju būtu gatavi balsot 14,4% vēlētāju, kas ir par 2,3 procentpunktiem mazāk nekā pērn decembrī. Savukārt gada laikā, salīdzinot ar pagājušā gada februāri, JL atbalstītāju loks sarucis par astoņiem procentpunktiem.
	TP ir otra atbalstītākā partija, par kuru janvārī būtu gatavi balsot 11% Latvijas pilsoņu. Tas ir par 0,3 procentpunktiem vairāk nekā pērn decembrī, bet par 5,1 procentpunktu mazāk nekā pirms gada.
	Trešā populārākā partija šā gada janvārī bija PCTVL, par kuru gatavi balsot 9,8% pilsoņu, kas ir par 0,1 procentpunktu vairāk nekā decembrī, bet par 0,4 procentpunktiem mazāk nekā pirms gada.
	Par TB/LNNK janvārī Saeimas vēlēšanu gadījumā balstot būtu gatavi 8,7% pilsoņu, kas ir par 0,6 procentpunktiem mazāk nekā decembrī, bet par 4,2 procentpunktiem vairāk nekā pirms gada.
	ZZS atbalstītāju loks mēneša laikā sarucis par 0,2 procentpunktiem un janvārī par šo partiju balsotu 8% vēlētāju. Tas ir par 0,8 procentpunktiem mazāk nekā pirms gada.
	Mēneša laikā strauji augusi LC popularitāte. Ja decembrī šo partiju atbalstīja 3% pilsoņu, tad janvāra beigās - 5,8%. Gada laikā partijas atbalstītāju loks palielinājies par 3,3 procentpunktiem.
	Septītā populārākā partija janvārī bija Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija, kuru būtu gatavi atbalstīt 3,5% pilsoņu. Tas ir par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā pērn decembrī un par 1,1 procentpunktu vairāk nekā pirms gada.
	Arī Tautas saskaņas partiju janvārī atbalsta 3,5% pilsoņu, kas ir par 1,5 procentpunktiem vairāk nekā pērn decembrī, bet par 2,4 procentpunktiem mazāk nekā pirms gada.
	Latvijas Pirmo partiju, ja janvārī notiktu Saeimas vēlēšanas, atbalstītu 2,5% pilsoņu, kas ir par 0,7 procentpunktiem vairāk nekā pērn decembrī. Gada laikā šīs partijas atbalstītāju loks sarucis par 0,6 procentpunktiem.
	Par partiju "Latgales gaisma" janvāra beigās būtu gatavi balsot 2,1% pilsoņu, par Sociāldemokrātu savienību - 1,1%, par Latvijas Sociālistisko partiju - 0,4%, bet par Sociāldemokrātisko labklājības partiju - 0,3%.
	Ja janvāra beigās notiktu Saeimas vēlēšanas, kādu citu partiju izvēlētos 1% pilsoņu, 20,3% nezinātu, par ko balsot, bet 7,5% vēlēšanās nepiedalītos.
	Aptauja veikta no 14. līdz 24.janvārim. Tajā izvaicāti 1003 Latvijas pastāvīgie iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 74 gadiem. 

Īsumā par Rīgas domi
Ingars Kļaviņš,  NRA  02/16/05     
- LSDSP pret TP – 2:1. Rīgas domes priekšsēdētāja Gundara Bojāra (LSDSP) strīdos ar reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru Māri Kučinski (TP) nelielu pārsvaru sācis gūt pirmais. G. Bojārs vakar paziņoja, ka iesniegs civilprasību pret M. Kučinski par apmelošanu un neslavas celšanu, taču to darīs tikai pēc pašvaldību vēlēšanām, lai netiktu vainots administratīvo resursu izmantošanā. Viņš ironizēja, ka, zaudējot vēlēšanās, varētu pieprasīt ministram segt četros gados domē nesaņemto algu, bet uzvaras gadījumā – varētu arī piedot. M. Kučinskis vērsies prokuratūrā ar lūgumu izvērtēt G. Bojāra rīcību, vienpersoniski nosakot domes darbinieku atalgojumu. Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļas vadītāja Sandra Grīnberga norādīja, ka šāda sistēma ieviesta arī Valmieras domē, tātad [bijušajam Valmieras mēram] Kučinska kungam vajadzēja vērsties arī pašam pret sevi.
- Rīgas domes darba grupa IX Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku organizēšanai vakar atbalstīja Īpašuma departamenta direktora Jāņa Zviedra ierosinājumu lūgt no Pilsētas attīstības fonda 54 000 latu remontdarbu veikšanai Mežaparka Lielajā estrādē. J. Zviedris informēja, ka Mežaparka estrāde spēj uzņemt dziesmu un deju svētkus.
- Šodien (trešdien) rātsnamā tiks atklāta mākslinieka Pētera Šetohina gleznu izstāde. Gleznotāja personālizstādes ir notikušas daudzās Latvijas pilsētās un novados. Mākslinieka darbus atzinīgi vērtējuši apmeklētāji gan Zinātņu akadēmijas botāniskā dārza ziedu salonā Arka, gan Dabas muzejā un Rīgas Latviešu biedrībā, tāpat arī Melngalvju namā, Saeimā. P. Šetohina darbi atrodas arī dažādās privātās gleznu galerijās, tie eksponēti Vācijā, Somijā, Nīderlandē, Francijā, Bulgārijā un Krievijā. Izstāde domē būs skatāma līdz 1. martam.
- Rūpēs par bērniem. Šodien (trešdien) rātsnamā notiks domes Drošības un kārtības komitejas rīkots seminārs Pusaudžu noziedzības un bērnu tiesību apdraudējumu stāvoklis Rīgā un pasākumi nepilngadīgo drošības uzlabošanai. Savukārt Latgales priekšpilsētas skolu Bērnu tiesību aizsardzības komisija šodien rīko semināru Vēl ir laiks…, lai iepazītos ar citu Rīgas rajonu un priekšpilsētu skolu Bērnu tiesību aizsardzības komisiju pieredzi.
- Rīgas domes Vides komiteja vakar (otrdien) atbalstīja grozījumus domes saistošajos noteikumos par suņu turēšanas nodevu iekasēšanu paredzot, ka savrupmāju īpašniekiem būs jāmaksā 50 procentu no noteiktās summas. Pašlaik suņu turēšanas nodeva Rīgā ir seši lati, tātad savrupmāju īpašniekiem par suni gadā nāksies maksāt trīs latus.
- Būvvaldē janvārī saskaņoti 348 būvprojekti. Būvinspekcija janvārī izsniegusi 170 būvatļauju un pieņēmusi ekspluatācijā 103 objektus. Būvapjoma ziņā lielākie saskaņotie un akceptētie bijuši rekonstrukcijas projekts Zemgales ielas posmā no Dzērbenes līdz Stāmerienes ielai, vidusskolas rekonstrukcijas projekts Juglas ielā 27a, stadiona rekonstrukcijas un ledus halles būvniecības projekts Brīvības gatvē 333. Akceptēti arī vairāki daudzdzīvokļu dzīvojamo ēku projekti – Rubeņkalna ielā, Saharova ielā, Bauskas ielā 99, Zolitūdes ielā, Priedaines ielā un Putnu ielā 14. Būvatļaujas izsniegtas daudzdzīvokļu ēkas Upeņu ielā rekonstrukcijai, stadiona rekonstrukcijai un ledus halles būvniecībai Brīvības gatvē 333; bērnunama Ziemeļi pusaudžu nama Ezermalas ielā 36 rekonstrukcijai; viesnīcas rekonstrukcijai Pulkveža Brieža ielā un citiem projektiem.
- Būvfirma Merks izsludinājusi konkursu 2006. gada pasaules hokeja čempionātam nepieciešamās daudzfunkcionālās halles direktora amatam. Viņa pienākums būs sagatavot halli atklāšanai un pasaules čempionātam, atlasīt personālu, izstrādāt un īstenot sabiedrisko attiecību un mārketinga politiku, pārdot halles pakalpojumus, kā arī izveidot sadarbības tīklu ar organizācijām un privātpersonām. Halles darbības laikā direktoram būs jāveic administratīvā vadība, jāplāno stratēģija un attīstība, kā arī jārisina citi ar halles darbības nodrošināšanu saistīti jautājumi.

Politika.lv piedāvā ‘pašvaldību demokrātijas indeksu’
DELFI  02/16/05    Šodien (trešdien) Sabiedriskās politikas portāls politika.lv laiž klajā īpašu sadaļu, kas veltīta pašvaldību vēlēšanām, pastāstīja portāla veidotāji. 
	Galvenās lietas, ko šajā sadaļā portāls piedāvās: 
	• Informāciju par pašvaldību funkcijām, lielāko Latvijas pašvaldību budžeta tēriņiem, kampaņas norisi un arī ērti pārskatāmas ziņas politiķu piedāvājumiem; 
	• Analīzi par partiju programmām nākošajiem četriem gadiem un sabiedrisko organizāciju vērtējumu par to, cik atsaucīgas bijušas pašvaldības, rūpējoties par mazāk aizsargāto sabiedrības grupu interesēm; 
	• Viedokļus par partiju priekšvēlēšanu aktivitātēm un kampaņas gaitu, ik nedēļu aicinot dažādu jomu ekspertus un sabiedriski aktīvus cilvēkus novērtēt pirmsvēlēšanu cīņas Rīgā. 
	Portāls piedāvās arī Latvijā vēl nebijušu lietu – "pašvaldību demokrātijas indeksu", kas novērtē vēlēšanu demokrātiskumu dažādās Latvijas vietās pēc iedzīvotāju līdzdalības un partiju konkurences līmeņa, izmantojot pasaulē pazīstamo Tatu Vanhanena metodi. 
	Sadaļa tiks atjaunota ik nedēļas līdz pat pašvaldību vēlēšanām 12.martā. Vēlēšanu sadaļas adrese internetā: www.politika.lv/velesanas 

Maizīša skandālā...

Maizītis atklāj, ka uz viņu izdarīts spiediens 
Edgars Galzons,  Diena  02/12/05     Sabiedrībai ir jāzina, ka ģenerālprokuroram izteiktas norādes par prokuratūras darbu un attīstību, kā arī izteikts brīdinājums — ja prokuratūras vadītājs nepakļautos, būs negatīvas publikācijas "rakstošajā presē". Par to piektdien Dienai pavēstīja ģenerālprokurors Jānis Maizītis. Ņemot vērā viņa agrākos izteikumus par pretdarbību prokuroriem t.s. lielo lietu izmeklēšanā, iespējams, ka spiediena izdarītājus ģenerālprokurors varētu atklāt tad, ja viņu rīcība būtiski sāks bremzēt prokuratūras darbu.
	J.Maizītis ceturtdien Latvijas televīzijas raidījumā 100.pants pavēstīja, ka viņš saņēmis brīdinājumus par to, kā būtu jārīkojas saistībā ar savu darbu un kādā virzienā turpmāk būtu jāvirza prokuratūras attīstība. Piektdien J.Maizītis Dienai apstiprināja, ka vairākkārt saņēmis "brīdinājumu, viedokli vai mājienu", kura īstenošana traucētu prokuratūras darbam un nākotnei. Ģenerālprokuroram darīts zināms, ka nepakļāvības gadījumā "rakstošajā presē" varētu parādīties pret prokuratūru vērsti raksti. J.Maizītis pagaidām neesot gatavs atklāt šo personu vārdus — to viņš varētu darīt tad, kad pats būs guvis pilnīgu pārliecību, ka pēdējā laika publikācijas ir saistītas ar iepriekš izteikto brīdinājumu. 
	Ģenerālprokurors arī apliecināja, ka likumsargi ir izjutuši pretdarbību savam darbam. Par to J.Maizītis runājis arī agrāk, kā piemēru minot t.s. digitālās televīzijas afēru un citas nozīmīgās lietas, kuras šķetina viņa vadītā iestāde. 
	"Tā varbūt nav tāda, pēc pieredzes jāsaka, fiziska vai konkrēta darbība. Es to raksturotu kā apstākļu kopumu radīšanu, arī iesaistot masu medijus," 2003.gada novembrī pavēstīja ģenerālprokurors.
	Laikraksts Neatkarīgā Rīta Avīze (NRA) kopš pagājušās sestdienas publicējis vairāk nekā desmit materiālu, šai rakstu sērijai dodot nosaukumu Maizīša skandāls. Laikraksts ģenerālprokuroram pārmet ASV vēstniecības informēšanu par kādu krimināllietu. Tiesa, laikraksta argumentācija, uzbrūkot ģenerālprokuroram, ir apšaubāma. Piemēram, ceturtdienas publikācijā Apdraudēta Maizīša pielaide valsts noslēpumam nav minēts neviens fakts, kas apliecinātu, ka ģenerālprokuroram patiešām varētu tikt liegta pieeja valsts noslēpumu saturošai informācijai. Arī ASV vēstniecība ir paziņojusi, ka NRA sagrozījusi informāciju un izvirzījusi nepamatotas apsūdzības, kas rada "nopietnus jautājumus par žurnālistisko godprātību un Neatkarīgās Rīta Avīzes un to kontrolējošo elementu politiskajiem motīviem". Kriminālprocesa kodekss nosaka, ka pirmstiesas izmeklēšanas datus var nodot atklātībai tikai ar izziņas iestādes priekšnieka vai prokurora atļauju un tādā apjomā, kādā viņi to atzīst par iespējamu.
	NRA pastarpināti pieder uzņēmumam Ventspils nafta, kura patiesie īpašnieki slēpjas aiz Nīderlandes firmas Yelverton Investments. Prokuratūra turpina pārbaudi, lai noskaidrotu, vai Ventspils uzņēmumu patiesais īpašnieks nav tranzītpilsētas domes priekšsēdis Aivars Lembergs.
	Valsts prezidente Vaira Vīķe–Freiberga ir pieļāvusi iespēju, ka pēdējā laika publikācijas varētu liecināt par dažu politisko spēku nevēlēšanos redzēt J.Maizīti ģenerālprokurora amatā. "Redzot šīs publikācijas un to maz pamatoto argumentāciju, un augsto emocionālo toni, tāds iespaids tiešām rodas," prezidentes teikto citē LETA. V.Vīķes–Freibergas preses sekretāre Aiva Rozenberga Dienai piektdien sacīja, ka prezidentei ir regulāra un ļoti laba sadarbība ar ģenerālprokuroru. J.Maizītis ir aizsācis vairākas nozīmīgas reformas prokuratūras attīstībai, kuras V.Vīķe–Freiberga novērtē atzinīgi. Viņa arī saprotot, ka ģenerālprokurora amats ir viens no visatbildīgākajiem un sarežģītākajiem valstī, kuru pildot ir jāsaskaras ar daudzām grūtībām.
	Jāatgādina, ka valdības veidošanas laikā prezidente saņēma koalīcijas partneru apstiprinājumu atbalstīt J.Maizīti, balsojot par viņa atkārtotu ievēlēšanu ģenerālprokurora amatā. Ministru prezidents Aigars Kalvītis Dienai apliecināja, ka viedoklis par J.Maizīša atkārtoto ievēlēšanu neesot mainījies. "Mēs neesam neko citu teikuši. Mēs esam teikuši to, ko esam pateikuši," pavēstīja premjers. "Nevajag to arī saintriģēt tik tālu, ka viedokļi mainās." Taču ģenerālprokurora pārvēlēšana pagaidām neesot premjera darbakārtībā un tajā tikšot iekļauta tad, kad tiks izvirzīti konkrēti kandidāti. Par NRA publikācijām premjers teica: "Uz mani visādi raksti un tādas lietas neatstāj iespaidu — tur jābūt nopietniem pārmetumiem. Šobrīd tādus es neesmu dzirdējis."
	NRA galvenais redaktors Armands Puče apgalvoja, ka tēmu par J.Maizīša rīcību, informējot vēstniecību, izvēlējusies redakcijas vadība, nevis kāds cilvēks no malas. Viņš uzskata, ka J.Maizītim vajadzētu nosaukt tās personas, kas viņam izteikušas brīdinājumus.

Politiķi brīnās par Maizīša nostāju
Sandris Vanzovičs,  NRA  02/14/05     Ģenerālprokurora izteicieni liek apšaubīt viņa atrašanos īstajā vietā.
	Tiesībsargājošo institūciju eksperti un arī politiķi izsaka neizpratni par ģenerālprokurora Jāņa Maizīša izteikumiem par iespējamo spiedienu dažādu lietu izmeklēšanas sakarā un norāda, ka šāda fakta gadījumā valsts galvenajam tiesībsargam vajadzētu radikāli rīkoties potenciālo iespaidotāju atklāšanā.
	Ministru prezidents Aigars Kalvītis uzskata, ka J. Maizītim vajadzētu sabiedrībai atklāt vārdus, kuri ir izteikuši augstai amatpersonai brīdinājumus saistībā ar Ģenerālprokuratūras darbu, informēja premjera padomnieks sabiedrisko attiecību jautājumos Arno Pjatkins.
	"Sabiedrībai noteikti jāatklāj šo cilvēku vārdi," uzskata A. Kalvītis. 
	Pagājušajā nedēļā Latvijas Televīzijas (LTV) raidījumā 100. pants J. Maizītis izteicās, ka vairākkārt ir saņēmis no pagaidām vārdos nenosauktām personām brīdinājumu, kā būtu jārīkojas saistībā ar viņa darbu un kādā virzienā veidot prokuratūras attīstību. "Es esmu rīkojies tā, kā esmu uzskatījis par vajadzīgu, kādas tiesības man ir dotas kā ģenerālprokuroram, esmu rūpējies par to, lai iestāde attīstītos un iestādē strādātu godīgi prokurori, un esmu rūpējies par to, lai neviena pārbaude vai izmeklēšana netiktu apstādināta. Es esmu brīdināts, ka varētu būt situācijas, ka šādas neuzklausīšanas vai pretimnākšanas gadījumā par mani presē tiks izplatīti ļoti krasi negatīvi viedokļi," raidījumā bilda ģenerāprokurors. 
	Viņš gan atteicās nosaukt šo "brīdinātāju" vārdus, taču apliecināja, ka sekošot tam, kas turpmāk tiek teikts par viņu un prokuratūras darbu. "Noteikti esmu gatavs par to runāt plašāk. Ja es kļūdos, tad noteikti ne, un atsaukšu šādu savu pozīciju." 
	"Ja pats ģenerālprokurors saka, ka viņam ir draudēts, tad viņa rīcībā ir visas jaudas, lai reāli risinātu šo situāciju," par šiem izteikumiem brīnījās Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš. Pēc viņa domām, nedrīkst veidoties šāda situācija, ka ģenerālprokurors izsaka šādus mājienus, jo "viņš ir tas, kurš pārstāv valsti". J. Dalbiņš: "Tas var liecināt par to, ka cilvēks savā amatā nav pietiekami stiprs vai viņam nav vajadzīgās reakcijas." Nav izslēgts, ka J. Maizītis cenšas nodrošināties gaidāmās pārvēlēšanās, viņš arī piebilda.
	Savukārt Saeimas Korupcijas, kontrabandas un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas komisijas priekšsēdētāja Linda Mūrniece uzsvēra, ka "ģenerālprokurors ir ļoti kompetents jurists, kas atbild par saviem vārdiem". Viņa pieļāva, ka J. Maizītis "zina, ko runā", un jau ir iesācis juridiskās procedūras, pagaidām par to plašāk neinformējot. L. Mūrniece uzticējās ģenerālprokurora kompetencei, nepieļaujot domu, ka viņš vienkārši varētu būt paudis minētos izteikumus emociju uzplūdā. "Var būt arī situācijas, kad nav iespējams pierādīt teikto, tomēr nav pamata neticēt, ka tā nav bijis," par prokurora atklāsmēm prātoja L. Mūrniece.
	Kādreizējais Iekšlietu ministrijas valsts sekretārs, par iekšlietu pelēko kardinālu dēvētais Andris Staris izteica neizpratni, kas tad draudējis J. Maizītim. "Ja pasaka A, jāpasaka arī Z," norādīja A. Staris. Viņš bilda, ka ģenerālprokurora teiktais faktiski bijis "mājiens ar sētas mietu pa galvu", taču tā arī nav pateikts, kas bijis par iemeslu šādam publiski paustam tekstam. "Pašlaik sanāk kā vecajā anekdotē: bija kažoks vai nebija, tika nozagts vai netika, bet cilvēku atmiņā paliks, ka kaut kas ar to kažoku tomēr bija," pauda A. Staris.
	Savukārt juristu pārstāvji bija krietni piesardzīgāki ģenerālprokurora darbības vērtējumā. "Ir vieglprātīgi prasīt juristu izteikties par lietām, kurās nekas skaidri nav pateikts," pamācīja Latvijas Juristu biedrības prezidents Aivars Borovkovs. Ja ģenerālprokurora izteikumiem ir kāds pamats, tad tas būtu izpētes vērts, viņš atzina. Arī cits šīs biedrības loceklis Arvīds Dravnieks atzina, ka informācijas nav pietiekami, lai par to varētu spriest juridiskā aspektā. Bijušais tieslietu ministrs Dzintars Rasnačs gan bilda – ja jau J. Maizīša rīcībā ir ziņas par iespējamajiem draudiem, viņam attiecīgi vajadzētu arī rīkoties. Dz. Rasnačs gan domā, ka ģenerālprokurors to jau ir darījis, pagaidām par to plašāk neklāstot.
	Tautas partijas Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš atzina, ka grūti komentēt J. Maizīša paziņojumus, jo par to esamību faktiski zina tikai viņš pats. "Tas ir viņa jautājums, vai viņš publisko vai nepublisko [draudētāju vārdus], bet ceru, ka viņš zina, ko dara," teica J. Lagzdiņš. Pēc viņa teiktā, līdzīgā stilā "parasti rīkojas tikai politiķi attiecīgu apsvērumu dēļ", taču no ģenerālprokurora šādas apsūdzības šķiet dīvainas. "Tas ir sirdsapziņas jautājums, vai viņš atklās vai neatklās draudētāju vārdus," piebilda J. Lagzdiņš.

Ģenerālprokurors Maizītis atkal nerunā līdz galam
Agnese Margēviča,  NRA  02/17/05     Ģenerālprokurors Jānis Maizītis vakar notikušajā virsprokuroru gada sanāksmē, neraugoties uz saņemto kritiku, turpināja runāt mīklās, nekonkretizējot, kas un attiecībā uz kādām lietām viņu mēģinājis ietekmēt. Asāk nekā līdz šim viņš izteicās arī par kritiku, kas saņemta no masu medijiem.
	Saeimas Juridiskās komisijas priekšsēdētājs Mareks Segliņš asi kritizēja ģenerālprokurora rīcību, publiskojot mājienus par it kā izjustu spiedienu, bet neatklājot, no kā tas nācis. Pēc M. Segliņa domām, tas grauj pilsoniskās sabiedrības uzticību tiesu varai un prokuratūrai. Viņaprāt, pastāvot kaut mazākajai šaubu ēnai par tiesnešu vai prokuroru ietekmējamību, Latvijā nevarēs runāt par pilsoniskas sabiedrības esamību, "kuras sastāvdaļa ir ticība valsts pieņemtiem likumiem, tiesiskai valstij". Juridiskās komisijas priekšsēdētājs uzskata, ka ģenerālprokuroram, "pasakot a, bija jāsaka arī b", proti, tiem, kuri it kā izdarījuši spiedienu uz J. Maizīti, bijis "jāsaņem ļoti spēcīgs un enerģisks pretsitiens".
	Savukārt J. Maizītis uzskata, ka uz šiem brīdinājumiem reaģējis, "kā tas pieklājas ģenerālprokuroram šādā situācijā". Viņš apgalvoja, ka nevienas lietas izmeklēšana kādu mājienu vai spiediena dēļ nav apstājusies. 
	Tomēr ģenerālprokurors vēl aizvien nav devis skaidras norādes, kuru lietu izmeklēšanas sakarā it kā izjusts spiediens.
	Daudz asāk nekā iepriekš J. Maizītis vakar vērtēja pret sevi vērsto kritiku, to nosaucot kā tendenciozi neadekvātu". Iepriekš intervijā Latvijas Radio J. Maizītis bija izteicies: "Es neuzskatu laikraksta viedokli par apvainojumu, es to uzskatu par normālu žurnālistu viedokli, ņemot vērā tos materiālus, kuri ir viņu rīcībā. Es esmu valsts ģenerālprokurors, un man jābūt gatavam pieņemt kritiku visaugstākajā pakāpē. (..) Es ar sapratni izturos pret žurnālistu darbu un to, ka viņi var izteikt dažādus viedokļus par manu darbu."
	Vakar ģenerālprokurors, atzīstot masu saziņas līdzekļu sekošanu lietu virzībai, vienlaikus arī deva mājienu, ka šāda prokuratūras darba uzraudzīšana no masu mediju puses arī varētu būt saistīta ar konkrēta izdevuma privātīpašnieku interesēm. "Kā ļoti svarīgu kritēriju es vērtēju masu saziņas līdzekļu sekošanu lietu virzībai, lai kāda izmeklēšana pēkšņi nepazustu, tomēr nodalot šo interesi no kādām privātām personu vai grupu interesēm. Nedrīkst aizmirst, ka demokrātiskai sabiedrībai atbilstoši Latvijā lielākais vairākums masu saziņas līdzekļu ir privātīpašums," nekonkrēti izteicās J. Maizītis.

Kvēpa lietā...

Apcietināts lielo darījumu advokāts Mārtiņš Kvēps
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats, speciāli NRA  02/16/05    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) aizvakar aizdomās par komerciālu uzpirkšanu aizturējis zvērinātu advokātu Mārtiņu Kvēpu. 
	Advokāts beidzamajā laikā bija kļuvis slavens, aktīvi iesaistoties milžu cīņās – gan akciju sabiedrības Ventbunkers, gan publiskās akciju sabiedrības Latvijas kuģniecība akcionāru strīdos. Iepriekš plašu publicitāti M. Kvēps ieguva arī kā viens no digitālgeitas pamatlicējiem – viņš bija Digitālā Latvijas radio un televīzijas centra (DLRTC) juridiskais konsultants no tā dibināšanas. M. Kvēps kā juriskonsults piedalījās liktenīgajā LVRTC akcionāru pilnsapulcē, kurā valsts pilnvarnieki Ināra Rudaka, Adrians Ļubļins, Didzis Jonovs un Ojārs Rubenis akceptēja vismaz 150 miljonu dolāru vērto digitalizācijas līgumu ar firmu Kempmayer. Tieši šis līgums būtiski apdraud valsts intereses, par ko patlaban ir ierosināta krimināllieta, bet LVRTC un DLRTC vadītājiem uzrādītas apsūdzības. Līgumu LVRTC valsts pilnvarnieki akceptēja pēc juriskonsulta atzinuma, ka viss no valsts interešu viedokļa ir kārtībā. Spriežot pēc KNAB informācijas, M. Kvēps iekritis nevis kādā no miljonu lietām, bet gan "par sīkumiem". KNAB paziņojumā skaidrots: "KNAB iegūtie pierādījumi liecina, ka aizturētā persona piedāvāja un 11. februārī Rīgā nodeva uzņēmuma pilnvarotajai personai 2000 latu, lai tā, ļaunprātīgi izmantojot savas pilnvaras, atteiktos no celtās prasības tiesā." Uzņēmuma nosaukums, kas iesaistīts šajos strīdos, netiek atklāts. Spriežot pēc tiesībsargu skopajām ziņām, M. Kvēpam tiek inkriminēta dalība komerciālā uzpirkšanā, par ko Krimināllikums paredz brīvības atņemšanu uz laiku līdz trim gadiem vai arestu, vai piespiedu darbus, vai naudas sodu līdz 50 minimālajām mēnešalgām. 
	Patlaban aizturētā persona ievietota īslaicīgās aizturēšanas izolatorā, un tuvākajā laikā tiks pieņemts lēmums par drošības līdzekļa piemērošanu.
	Aizturētā aizstāvis, viņa kolēģis Saulvedis Vārpiņš, paziņojis, ka M. Kvēps ir bez vainas, jo veicis normālu civiltiesisku darījumu. "Tas ir civiltiesisks strīds. Puses var strīdu risināt ar tiesas starpniecību vai noslēgt izlīgumu. Šajā gadījumā tika nolemts noslēgt izlīgumu un samaksāt prasītos 2000 latu, nevis tiesāties. Nekādiem citiem mērķiem nauda nebija paredzēta. Ja otra puse naudu izlietojusi kam citam, tā vairs nav Kvēpa darīšana," aģentūrai LETA teicis S. Vārpiņš. Aizturēšanu viņš saista ar M. Kvēpa darbošanos Ventbunkers un Latvijas kuģniecība mazo akcionāru Oļega Stepanova un Olafa Berķa interesēs. Līdzīgu viedokli presē paudis arī pats O. Berķis.
	Turpretī KNAB šo viedokli kategoriski noraida. KNAB preses sekretārs Andris Vitenburgs Neatkarīgajai paskaidroja: "Konkrētais noziedzīgais nodarījums nekādā veidā nav saistīts ar Ventspili, ko šodien elektroniskajiem saziņas līdzekļiem paziņoja gan Aleksejs Loskutovs, gan Juta Strīķe." Advokātu birojā Heidelberga, kurā strādā M. Kvēps, šis ir jau otrais gadījums, kad aizdomās par kukuļošanu iekritis advokāts. 1995. gadā uz aizdomu pamata par kukuļņemšanu un dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tika aizturēts Heidelbergas advokāts Arnis Nīcgalis. Pēc ilgstošas tiesāšanās vairākās instancēs 2002. gadā A. Nīcgalis tika atzīts par vainīgu dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā un notiesāts ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem nosacīti ar pārbaudes laiku uz trim gadiem, ziņo LETA. Līdz ar to A. Nīcgalis ir viens no retajiem advokātiem, kurš saņēmis reālu kriminālsodu.
	LETA arhīvs liecina, ka M. Kvēps arī iepriekš nav smādējis salīdzinoši mazākus darījumus. Nesen M. Kvēps Rīgas centra rajona tiesā darbojies bijušās viesnīcas Bāka nomnieka SIA Projektu attīstība interesēs pret Rīgas domi. Tāpat M. Kvēps vairākos darījumos sadarbojies arī ar Latvijas Neatkarīgās televīzijas (LNT) vadītāju Andreju Ēķi, pārstāvot viņu akciju sabiedrībā DR. Robinsons (savulaik LNT kontrolpaketes turētāja), SIA Mediju inovāciju fonds (digitālgeitā iejaukta firma) un Grafton (TV 5 līdzīpašniece).

Rodas šaubas par KNAB kompetenci Kvēpa lietā 
LETA  02/16/05     Rīga, 16.febr., LETA. Ja advokāta Mārtiņa Kvēpa aizturēšana nav saistīta ar koruptīvām darbībām attiecībā uz valsts amatpersonām, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) iejaukšanās šajā lietā, iespējams, neietilpst tā kompetencē, aģentūrai LETA atzina Latvijas Policijas akadēmijas Krimināltiesību katedras docents Andrejs Judins.
	Viņš piekrita Kvēpa pārstāvētā advokātu biroja vadītāja Bruno Liberta izteiktajām aizdomām par to, ka KNAB šajā lietā, iespējams, pārsniedzis savas pilnvaras.
	"Te jājautā, cik plaši KNAB tulko vārdu "korupcija", kas parasti tiek attiecināta tieši uz amatpersonu nelikumīgām darbībām, nevis privāto sfēru," savu viedokli pauda Judins.
	KNAB, saņemot informāciju par iespējamo noziegumu, nevarēja izvairīties un neko nedarīt, taču, ja tas neskar viņu kompetenci, pēc krimināllietas ierosināšanas tālākā izziņa būtu jānodod policijai, sacīja krimināltiesību speciālists.
	"Mēs, protams, nezinām visu informāciju, kas ir KNAB rīcībā. Iespējams, birojam ir vēl kādas ziņas, kas nodarījumu, par kuru aizturēts Kvēps, saista ar vēl citām iespējamām noziedzīgām darbībām, kur varētu būt runa par korupciju. Tādā gadījumā tā ir KNAB kompetence," teica Judins.
	Aģentūrai LETA pagaidām nav izdevies iegūt KNAB komentāru par izteiktajām aizdomām, ka birojs Kvēpa lietā pārsniedzis savas pilnvaras.
	Zvērināts advokāts Liberts, kura vadītā biroja "Heidelberga" advokātu Kvēpu KNAB aizturējis aizdomās par komerciālo uzpirkšanu, ir nosūtījis vēstuli ģenerālprokuroram Jānim Maizītim, paužot viedokli, ka KNAB šajā lietā ir pārsniedzis savas pilnvaras.
	Kā vēstulē uzsvēris jurists, ja masu medijos atspoguļotā informācija atbilst faktiskajiem apstākļiem, KNAB ir rupji pārkāpis tam likumos noteikto kompetenci un, "iespējams, atsevišķas tā amatpersonas, darbojoties pretēji likumam, izpilda kādas personas vai personu grupas pasūtījumu".
	Kā liecina aģentūras LETA rīcībā esošā vēstule, advokāts uzsver, ka atbilstoši KNAB sniegtajām ziņām viss liecina, ka "tieši KNAB ir iestāde, kura ir uzsākusi un turpina veikt operatīvās un izziņas darbības šajā lietā".
	"Heidelberga" uzskata, ka KNAB ir rupji pārkāpis tam KNAB likumā noteikto kompetenci, jo birojam ir jāizmeklē ar korupciju saistītie nodarījumi valsts institūciju dienestā, nevis darījumi starp privāttiesību subjektiem.
	LETA jau ziņoja, ka Kvēps aizturēts, pārstāvot ūdensapgādes, apkures un dārza preču vairumtirgotāja SIA "Akvedukts" intereses tiesā strīdā ar maksātnespējīgo būvfirmu SIA "Koras" par 10 000 latu parādu.
	Saskaņā ar KNAB sniegto informāciju advokāts Kvēps ir aizturēts aizdomās par 2000 latu došanu uzņēmuma pilnvarotajai personai, lai tā atteiktos no iepriekš celtās prasības tiesā. KNAB to traktē kā komerciālo uzpirkšanu, par ko likums paredz kriminālatbildību.
	Savukārt Kvēpa advokāts Saulvedis Vārpiņš aģentūrai LETA norādīja, ka Kvēps risinājis civiltiesisku strīdu.
	"Puses var [civiltiesisku] strīdu risināt ar tiesas starpniecību vai noslēgt izlīgumu. Šajā gadījumā tika nolemts noslēgt izlīgumu un samaksāt prasītos 2000 latu, nevis tiesāties. Nekādiem citiem mērķiem nauda nebija paredzēta. Ja otra puse naudu izlietojusi kam citam, tā vairs nav Kvēpa darīšana," teica Vārpiņš.
	Kā ziņots, Kvēps patlaban aktuālajos strīdos starp AS "Ventbunkers" un AS "Latvijas kuģniecība" īpašniekiem pārstāv mazākuma akcionārus Olafu Berķi, Oļegu Stepanovu un Ediju Kizenbahu.
	Maksātnespējīgās SIA "Koras" administratora pārstāvis ir jurists Māris Sprūds. 

Kvēpam piedāvā liecinieku aizsardzības programmu apmaiņā pret liecībām "skaļajās lietās"  
LETA  02/16/05     Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) aizturētajam advokātam Mārtiņam Kvēpam piedāvājis liecinieku aizsardzības programmu, ja viņš sniegs liecības par "lielajiem noziegumiem", aģentūrai LETA apstiprināja Kvēpa advokāts Saulvedis Vārpiņš.
	"Neviena "lielā lieta" gan konkrēti netika nosaukta, bet mums šķiet, ka tas "velk" uz "digitālās lietas" pusi," sacīja Vārpiņš.
	Kvēpam pat esot iedots buklets "Liecini un tiksi aizsargāts", šādi bukleti atradušies nopratināšanas telpā.
	Kā stāstīja advokāts, Kvēpam neesot zināma tāda informācija "lielajās lietās", kas varētu interesēt KNAB.
	Aizturētais advokāts esot piekritis sniegt liecības par konkrētās lietas, kuras dēļ viņš aizturēts, apstākļiem, taču šodien pratināšana nenotiek, sacīja Vārpiņš. Līdz šim KNAB neesot arī neko izpaudis par iespējamo drošības līdzekli, kāds varētu tikt piemērots Kvēpam.
	KNAB pārstāvis Andris Vitenburgs aģentūrai LETA sacīja, ka nekādi komentāri par izmeklēšanu Kvēpa lietā netiks sniegti. 
	Kā ziņots, AS "Digitālais Latvijas radio un televīzijas centrs" (DLRTC) bija noslēgusi vienošanos ar Kvēpa pārstāvēto advokātu biroju par juridisko pakalpojumu sniegšanu. DLRTC 2002.gada novembrī noslēdza līgumu ar kompāniju "Kempmayer Media Ltd." (KML) par digitālās jeb ciparu televīzijas ieviešanu Latvijā.
	Digitālās televīzijas projekts tika apturēts 2003.gadā, kad tam uzmanību pievērsa masu mediji. Toreizējais Ministru prezidents Einars Repše (JL) projektu nosauca par skandālu.
	Par projekta tapšanu un gaitu tika uzsākta izmeklēšana un ierosināta krimināllieta par dienesta pilnvaru pārsniegšanu, valsts amatpersonas bezdarbību, krāpšanu un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.
	Ģenerālprokuratūra šīs krimināllietas ietvaros jau nolēmusi saukt pie kriminālatbildības bijušo VAS "Latvijas valsts radio un televīzijas centrs" (LVRTC) direktoru Māri Pauderu un bijušo LVRTC meitas firmas DLRTC valdes priekšsēdētāju Guntaru Spundi. Apsūdzēts arī Andrim Šķēlem (TP) piederošās SIA "Uzņēmumu vadība un konsultācijas" (UVK) projektu vadītājs Harijs Krongorns.
	DLRTC 2003.gada augustā Stokholmas Starptautiskās Tirdzniecības palātas šķīrējtiesā iesniedza prasību atzīt līgumu par spēkā neesošu, un to paredzēts izskatīt šā gada maijā.
	Zvērināts advokāts Bruno Liberts, kura vadītajā birojā Kvēps strādā, vēstulē ģenerālprokuroram Jānim Maizītim norāda, ka Kvēpa paturēšana apcietinājumā būtiski ierobežotu viņa kā bijušā DLRTC pārstāvja tiesības brīvi paust savu viedokli DLRTC prasībā pret KML, kam saskaņā ar tiesas noteikto procesuālo darbību termiņiem ir jānotiek jau februārī.
	LETA jau ziņoja, ka Kvēps aizturēts, pārstāvot ūdensapgādes, apkures un dārza preču vairumtirgotāja SIA "Akvedukts" intereses tiesā strīdā ar maksātnespējīgo būvfirmu SIA "Koras" par 10 000 latu parādu.
	Saskaņā ar KNAB sniegto informāciju advokāts Kvēps ir aizturēts aizdomās par 2000 latu došanu uzņēmuma pilnvarotajai personai, lai tā atteiktos no iepriekš celtās prasības tiesā. KNAB to traktē kā komerciālo uzpirkšanu, par ko likums paredz kriminālatbildību.
	Savukārt Kvēpa advokāts Vārpiņš aģentūrai LETA norādīja, ka Kvēps risinājis civiltiesisku strīdu.
	"Puses var [civiltiesisku] strīdu risināt ar tiesas starpniecību vai noslēgt izlīgumu. Šajā gadījumā tika nolemts noslēgt izlīgumu un samaksāt prasītos 2000 latu, nevis tiesāties. Nekādiem citiem mērķiem nauda nebija paredzēta. Ja otra puse naudu izlietojusi kam citam, tā vairs nav Kvēpa darīšana," teica Vārpiņš.
	Maksātnespējīgās SIA "Koras" administratora pārstāvis ir jurists Māris Sprūds.
	Ar Sprūdu aģentūrai LETA divu dienu laikā nav izdevies sazināties, uz telefona zvaniem un īsziņām viņš neatbild.
	Kā ziņots, Kvēps patlaban aktuālajos strīdos starp AS "Ventbunkers" un AS "Latvijas kuģniecība" īpašniekiem pārstāv mazākuma akcionārus - Olafu Berķi, Oļegu Stepanovu un Ediju Kizenbahu. 

Saimniecībā un biznesā...

Pamatakmens debesskrāpjiem
Elīna Lidere,  NRA  02/11/05     Kompleksā tiks izveidoti 636 jauni dzīvokļi, kuru kopējā platība būs 77 740 kvadrātmetri.
	Vērienīgajā daudzdzīvokļu māju projektā Panorama Plaza Ventspils ielā paredzēts izbūvēt divas 30 stāvu un divas 25 stāvu ēkas. Pirmā māja būšot gatava jau nākamā gada beigās. 
	Šobrīd projektā esot ieguldīti 7–8 miljoni dolāru, taču kopumā investīcijas plānotas 80 miljonu dolāru apmērā, – Neatkarīgajai stāstīja SIA Latmes Building valdes priekšsēdētājs, investors no Turcijas Eshans Akčali. 
	Bez daudzdzīvokļu mājām Panorama Plaza tikšot izbūvēti arī veikali un biroji, lai izveidotu tādu kā pilsētu pilsētā. Viss komplekss tikšot pabeigts piecu gadu laikā. 
	Teritorija, kurā atradīsies jaunais daudzfunkcionālais komplekss, aizņem 3,7 hektārus starp Lielirbes, Ventspils, Jaunmoku un Ventas ielu. Plānots, ka kompleksā tiks izveidoti 636 jauni dzīvokļi, kuru kopējā platība būs 77 740 kvadrātmetri. Pirmajā 25 stāvu ēkā paredzēts izbūvēt 141 dzīvokli. Visi dzīvokļi būšot ar pilnu apdari, iebūvētām virtuvēm, santehniku un elektrotehniku. Tāpat visi dzīvokļi tikšot nodrošināti ar jaunākajām telekomunikāciju un datu pārraides iespējām. Ēkās būšot iebūvēti biznesa klases ātrgaitas lifti un 24 stundas diennaktī dežurēšot durvju sargs. 
	Zem dzīvojamām ēkām atradīsies divstāvu autostāvvietas 873 automašīnām, bet virs zemes būs auto novietnes 307 automašīnām. Pirmajā būvniecības kārtā plānots izbūvēt 249 autostāvvietas.
	Dzīvokļu cenas pašreiz ir 950–2500 eiro (par ekskluzīvajiem dzīvokļiem augšējos stāvos) par kvadrātmetru ar iekšējo apdari. Taču tās tiekot mainītas ik pēc 25 dzīvokļu rezervācijas vai iegādes. Uz pirmajiem vairāk nekā desmit dzīvokļiem jau esot pieteikušies potenciālie īpašnieki. 
	Panorama Plaza projekta realizētāji stāsta, ka līdz šim saimnieciski neizmantoto teritoriju nākotnē paredzēts sakopt, izveidot tajā zaļās zonas, asfaltētus gājēju celiņus, kā arī ierīkot bērnu rotaļu laukumus un izveidot atpūtas vietas. Projekta pasūtītājs ir Latmes Building, kas ir Latvijas un Turcijas kopuzņēmums, kurā Turcijas pusi pārstāv būvkompānija MESA Housing Industries Corporation. Kompānija nodarbojoties ar būvniecību un nekustamā īpašuma apsaimniekošanu gan Turcijā, gan arī Eiropas, Āzijas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas valstīs. Tai esot, piemēram, projekti arī Krievijā. Taču no Baltijas valstīm šobrīd kompānija investējusi tikai Latvijā. Par tālākām investīciju iespējām mūsu valstī vai Lietuvā un Igaunijā, pēc E. Akčali teiktā, spriedīšot tad, kad tiks pabeigts šis projekts.

Latvijā vislielākā inflācija
Bens Latkovskis,  NRA  02/15/05     Šā gada janvārī Latvijā bijusi augstākā inflācija starp Baltijas valstīm. Latvijā janvārī patēriņa cenas gada izteiksmē augušas par 6,6%, Igaunijā – par 4,2%, Lietuvā – par 2,9%.
	Ar visai lielu ticamību jau tagad var teikt, ka janvārī gada inflācija Latvijā ir bijusi augstākā starp Eiropas Savienības (ES) valstīm. No valstīm, kurās vēl nav publicēti dati par patēriņa cenu izmaiņām janvārī, vienīgi Ungārija it kā varētu apsteigt Latviju. Tur dati par inflāciju janvārī tiks publicēti 17. februārī, bet decembrī šajā valstī gada inflācija bija 5,5%. Tā kā Ungārijā pērnā gada otrajā pusē ik mēnesi inflācijas līmenis uzrādīja samazināšanās tendenci, tad grūti prognozēt, ka tas janvārī pēkšņi strauji uzlēktu un apsteigtu Latviju. 
	ES statistikas birojs Eurostat jau publicējis provizoriskos inflācijas rādītājus janvārī par ES kopumā un gada izteiksmē tās pieaugums tiek lēsts uz 2,1%, kas ir būtiski mazāk nekā decembrī, kad inflācijas pieaugums bija 2,4%. Šāds patēriņu cenu pieauguma samazinājums izskaidrojams ar degvielas cenu kritumu, kāds bija novērojams gandrīz visās ES valstīs. Latvijā degvielas cenas janvārī nesamazinājās, jo tika pārrēķināts akcīzes nodoklis atbilstoši pieaugušajam eiro kursam. 
	Patēriņa cenas janvārī, salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, visstraujāk no Baltijas valstīm kāpa Latvijā – par 0,5%. Lietuvā mēneša laikā patēriņa cenas nemainījās, bet Igaunijā saruka par 0,2%. Latvijā uz inflācijas pieaugumu lielākā ietekme bija uztura produktu cenu, kā arī transporta izdevumu kāpumam, samazinošā – apģērbu cenu kritumam. Latvijas patēriņa cenu indeksu būtiski ietekmēja jau akcīzes pārrēķins degvielai. Mūsu kaimiņvalstīs, kuras savas nacionālās valūtas jau iepriekš bija piesaistījušas eiro, degvielas cenas kritās atbilstoši pasaules cenām un lielā mērā amortizēja cenu kāpumu pārtikas precēm. Igaunijā cenas samazinājās arī sakaru pakalpojumiem.

Īsumā par biznesu   
LETA  02/15/05     Janvārī par 3,4% samazinājies apgrozībā esošo latu apjoms. Janvāra beigās apgrozībā bija 658,97 miljoni latu. 
	Centrālās bankas aktīvu apjoms janvāra beigās bija 1,108 miljardi latu. Lielāko daļu no tiem veidoja ārzemju aktīvi 930,25 miljonu latu apmērā. Ārzemju aktīvi janvārī, salīdzinot ar decembri, samazinājušies par 7,3 miljoniem latu jeb 0,8%, bankām atmaksājot centrālajai bankai iepriekš notikušajos valūtas maiņas darījumos aizņemtos latu līdzekļus. Latvijas Bankas kapitāla un rezervju apjoms janvārī bija 82,66 miljoni latu, mēneša laikā samazinoties par 0,5 miljoniem latu.
Elīna Lidere,  NRA  02/16/05    Liepājā miljons latu ieguldīs veca ostas spīķera rekonstrukcijā. Liepājas uzņēmējs Ivars Kesenfelds plāno ieguldīt aptuveni vienu miljonu latu 19. gadsimta otrajā pusē celta ostas spīķera rekonstrukcijā, ziņo portāls nams24.lv. Spīķerī, kas atrodas tirdzniecības kanāla malā, pēc rekonstrukcijas atradīšoties Lejaskurzemes tūrisma informācijas birojs, jahtu klubs, mākslas galerija, iespējams, arī kuģniecības un zvejniecības muzejs vai arī kāds privātais muzejs. Plānots izveidot arī viesnīcu, kā arī kafejnīcu un mūzikas klubu vidējās paaudzes apmeklētājiem. 
- Nord/LB centrālajā ēkā – viesnīca un dārglietu salons. Centrālo biroja ēku Vecrīgā, Smilšu ielā 6, nolēmusi pārdot arī banka Nord/LB. Nekustamais īpašums tiek pārdots par 6,55 miljoniem latu, un tā pircējs ir vairākiem Izraēlas pilsoņiem piederošā SIA Tal Holdings, kas ēkā plāno ierīkot četru zvaigžņu viesnīcu un dārglietu salonu, ziņo LETA.

Darījums paver ceļu tehnoloģiju parkam 
Kristaps Pētersons,  Diena  02/16/05     Profesionāļu aprindās labi zināmās laboratoriju iekārtu ražotājas Grant Instruments darījums, kurā tā iegādājas pusi Latvijas uzņēmuma BioSan akciju un izveido kopuzņēmumu, var pavērt iespējas citu biotehnoloģiju investoru ienākšanai valstī, kā arī attīstīt Latvijas Universitātes (LU) Zinātnes un tehnoloģiju parku izveidi Kleistos. Līgumu par akciju iegādi un kopuzņēmuma izveidi plāno parakstīt trešdien, darījuma summa netiek atklāta.
	Grant Instuments vēlme izveidot savienību ar BioSan esot "tīra biznesa interese un visur Eiropā notiekoša biznesa prakse", Dienai komentē SIA BioSan prezidents Vasilijs Bankovskis. Ieguvēja šajā darījumā varētu būt LU, kurai ar Latvijas uzņēmumu ir izveidojusies ilgstoša un auglīga savstarpējā sadarbība. Pēc investora ienākšanas uzņēmumā tā varētu tikai uzlaboties, atzīst V.Bankovskis.
	Sadarbības galaprodukts varētu būt tehnoloģiju parks Kleistos, tas varētu izmaksāt ap 40 miljonu latu. V.Bankovskis gan piemin, ka abu uzņēmumu dalība pilnā projektā būtu tikai "maza daļiņa" un parka izveidē būtu jāpiesaista vēl vairāki spēcīgi tehnoloģiju uzņēmumi. Pēc gadiem Kleistos varētu atrasties komplekss maziem un inovatīviem uzņēmumiem, kuri nodarbotos ar biotehnoloģiju attīstīšanu laboratorijās, ražotu augstvērtīgus preparātus vai to sagataves eksportam un vietējam tirgum. Pēc četriem gadiem varētu atklāt parka pirmo kārtu, kas tiktu finansēta no Phare un ES struktūrfonda līdzekļiem un izmaksātu vismaz 4 miljonus latu. 
	Grandioza vīzija par tehnoloģiju parku ir LU zinātņu prorektora Indriķa Muižnieka prātā. Viņš cer, ka ar laiku izdotos uz Kleistiem pārcelt dabaszinātņu maģistrantūras un doktorantūras studentus, Rīgas centrā atstājot tikai bakalaura līmeņa studentus. "Lai gan attīstības plānā tas vēl nav ierakstīts, tāda doma mums ir," atzīst I.Muižnieks. Viņš to pamato ar šaurību centra laboratorijās. Savā ziņā šim plānam ir arī ēnas puse. BioSan prezidents norāda, ka līdz ar līguma parakstīšanu Latvijas studentiem būs reāla iespēja braukt mācīties un strādāt uz Lielbritāniju. "Tilts uz Kembridžu būs vaļā, un tas mūsu jaunajiem speciālistiem varētu būt daudz vilinošāks piedāvājums nekā palikt Latvijā," norāda V.Bankovskis.
	I.Muižnieks vērš uzmanību uz faktu, ka augsto tehnoloģiju investori Latvijas tirgū nenāk, jo šeit trūkst pietiekami daudz doktorantūras studentu. "Neviens nevēlas mācīties doktorantūrā, ja neredz perspektīvu darba tirgū," uz apburto loku norāda I.Muižnieks. BioSan un Grant Instruments izveidotais kopuzņēmums dotu cerību un stimulu jaunajiem zinātniekiem strādāt Latvijā par Eiropas līmeņa atalgojumu.

Pērn strauji audzis ārvalstu tiešo investīciju apjoms
LETA,  02/15/05     Pērn Latvijā strauji audzis ārvalstu tiešo investīciju apjoms, sasniedzot 355,9 miljonus latu, liecina Latvijas Bankas apkopotā informācija. 
	Salīdzinot ar 2003.gadu, kad ārvalstu tiešo investīciju apjoms Latvijā bija 200,4 miljoni latu, pērn tas pieaudzis par 77,6%. 
	Lielākā daļa no ārvalstu investīcijām pērn ieguldītas uzņēmumu pašu kapitālā - 136,6 miljoni latu. Vēl 128,8 miljonus latu sasniedza reinvestētā peļņa, bet 90,5 miljonu latu investīcijas veiktas cita kapitāla ietvaros. 
Dati liecina, ka visvairāk ārvalstu investīciju pērn veikts aprīlī un oktobrī - attiecīgi 62,3 miljoni latu un 54,3 miljoni latu. 
	Arī Latvijas uzņēmumi pērn aktīvi investējuši ārvalstīs. Pērn Latvijas rezidentu ieguldījumi ārvalstīs sasnieguši 56,9 miljonus latu, kas ir par 2,86 reizēm vairāk nekā 2003.gadā, kad ārvalstīs investēti 19,9 miljoni latu. 
Latvijas rezidenti pārsvarā ieguldījuši ārvalstu uzņēmumu pašu kapitālā - 32,9 miljoni latu. Citā kapitālā ieguldīti 23,1 miljons latu, bet reinvestētā peļņa bijusi viens miljons latu. 

Paaugstina minimālo ienākumu līmeni
Ingars Kļaviņš,  NRA  02/16/05     Rīgas dome vakar (otrdien) pieņēma saistošos noteikumus par paaugstinātu garantēto minimālo ienākumu līmeni. Līdz ar to daudz lielāks skaits iedzīvotāju varēs kandidēt uz pabalstiem.
	Noteikumi paredz, ka bērniem un jauniešiem līdz 20 gadu vecumam, kuri mācās vispārizglītojošās skolās vai arī iegūst profesionālo izglītību, kā arī vienam no vecākiem vai aizbildnim ģimenēs ar bērniem garantētais minimālais ienākumu līmenis būs 50 procenti no spēkā esošās minimālās darba algas. Pašlaik tā ir 80 lati, tātad ienākumu minimums būs 40 lati. Tāds pat garantēto minimālo ienākumu līmenis būs arī bāreņiem un bez vecāku gādības palikušajiem bērniem līdz 24 gadu vecumam, kā arī ilgstoši darbnespējīgām personām, darbspējīgām personām trīs gadus pirms pensionēšanās vecuma sasniegšanas un gadu pēc darbspēju atjaunošanas sakarā ar invaliditātes termiņa izbeigšanos. Šis līmenis 40 latu apmērā noteikts arī invalīdiem un vecuma pensionāriem. 
	Patlaban garantēto minimālo ienākumu līmenis atsevišķām personu grupām Rīgā svārstās no 18 līdz 39 latiem.

Latvijas un Krievijas autobūves rūpnīcu sāks celt pavasarī
Kristīne Langenfelde,  NRA  02/16/05     Vakar (otrdien) Krievijas vēstnieka Viktora Kaļužnija vizītes laikā Jelgavā oficiāli paziņots, ka jau pavasarī tiks sākta Zil-Ferrus rūpnīcas celtniecība.
	Jaunās rūpnīcas celtniecība ir Maskavas valdības, ZIL rūpnīcas, Jelgavas domes un akciju sabiedrības Ferrus kopīgs projekts, kas paredz Jelgavā, Aviācijas ielā 42, celt autobūves uzņēmumu, kurā ražos kravas automobiļus Zil-Ferrus.
 	Jau panākta vienošanās, ka uzņēmuma modelis būs akciju sabiedrība, kurā ar savu finansējumu piedalīsies gan  askavas valdība, gan akciju sabiedrība Ferrus un uzņēmums Zil.
	Rūpnīcas būvniecībai nepieciešamais finansējums ir apmēram desmit miljoni eiro. Ja sākotnēji bija iecerēts, ka Maskavas valdība līdzekļus paredzēs šā gada budžetā, tad šobrīd ir zināms, ka budžetā līdzekļi šim mērķim nav iedalīti, taču Maskavas mērs Jurijs Lužkovs apstiprinājis – nepieciešamais finansējums ir garantēts. 
	Zil-Ferrus motora jauda būs 150 zirgspēku, bet tās kravnesība – 4,5 tonnas. Mašīnai iespējama ļoti plaša modifikācija – to varēs pielāgot darbam lauksaimniecībā, pilsētu komunālajā saimniecībā, lidostās, maizes ceptuvēs un citur. Automašīnā izmantos Anglijā ražotus dzinējus, tās priekšējais panelis tapis Latvijā, pārnesumkārba – Vācijā, bet citas konstrukcijas Krievijā un Čehijā. 
	V. Kaļužnijs uzskata, ka Maskavas un Jelgavas kopīgi sāktais projekts ir kā lielisks piemērs un starta platforma tam, lai sekmīgāk veidotos ekonomiskā sadarbība starp abām valstīm.

Aug jauno dzīvokļu piedāvājums
Elīna Lidere,  NRA  02/16/05     Jauna dzīvokļa cena ar balto apdari pašlaik ir vidēji 700 latu par kvadrātmetru.
	Vairāk gan Rīgā, bet dažviet arī ārpus Rīgas tiek celtas arvien jaunas daudzdzīvokļu mājas, kas līdz ar to paplašina kopējo piedāvājumu un tādējādi ja ne pazemina, tad vismaz piebremzē dzīvokļu cenu kāpumu tirgū kopumā. Pašiem jaunajiem dzīvokļiem cenas pagājušā gada laikā augušas par 25%. 
	Lai arī jauno dzīvokļu piedāvājums arvien palielinās, pieprasījums pēc tiem turpina saglabāties diezgan augsts. Pagājušajā gadā vienīgi attīstījusies tendence, ka jaunos dzīvokļus sāk piedāvāt jau pilnīgi izremontētus, lai jaunajiem saimniekiem nebūtu jātērē vēl papildu laiks un nauda remontam. Turklāt tad nav nepieciešams pieciest arī remontdarbus, kas vienam kaimiņam jau beigušies, bet citiem varbūt vēl tikai sākas. 
	Cenas jaunajiem projektiem pagājušajā gadā pieaugušas diezgan strauji. Pēc Arco Real Estate tirgus analītiķu aplēsēm, cenu pieaugums pagājušajā gadā esot bijis 25%. 
	SIA Ober Haus Real Estate Latvia izpilddirektors Ģirts Grīnbergs savukārt norāda, ka pagājušajā gadā, kad dzīvokļi lielākoties tomēr tika pārdoti bez iekšējās apdares, cena vidēji bijusi 400 latu par kvadrātmetru, bet šobrīd jau ar balto apdari jāmaksā aptuveni 700 latu par kvadrātmetru (ar aptuveni 200 latiem kvadrātmetrā, pēc 
	Ģ. Grīnberga teiktā, vēl vajadzētu rēķināties, lai būtu pilna apdare). Šogad cenu tirgus speciālisti gan neprognozē tik strauju pieaugumu, jo tik strauju pieaugumu neplāno, piemēram, būvniecības izmaksām, kas pagājušajā gadā pieauga visai ievērojami. 
	Aktīva jauno daudzdzīvokļu māju būvniecība turpināšoties vismaz tuvākos piecus gadus. Turklāt, kā norāda Realia projektu nodaļas vadītājs Uldis Petrovičs, klients kļūst arvien gudrāks, kas liek projektu piedāvātājiem saspringt. Pēc viņa domām, no jaunajiem projektiem aptuveni 65% varētu nodēvēt par veiksmīgiem un kādus 35% par ne pārāk veiksmīgiem. Savukārt Ģ. Grīnbergs uzskata, ka par sliktiem projektiem nevar runāt, jo kopumā tomēr visi dzīvokļi jaunajās daudzdzīvokļu mājās tiekot pārdoti. Turklāt lielākā daļa jau pirms tam, kad māja uzbūvēta. 
	Ģ. Grīnbergs atklāja, ka, pēc viņam pieejamās informācijas, šobrīd teorētiska interese par jaunu daudzdzīvokļu māju celtniecību esot manāma arī no lielajām Rietumeiropas kompānijām. Diezgan liela interese esot arī no mūsu kaimiņiem – Lietuvas un Igaunijas. Tiesa, lielākā daļa projektu pagaidām tiek būvēti Rīgā vai Rīgas tuvumā. Ģ. Grīnbergs norāda, ka daudzviet Latvijā nav iespējams uzcelt jaunu māju, lai pēc tam pārdodot varētu segt kaut vai būvniecības izmaksas. Arco Real Estate norāda, ka līdz šim neviens liels projekts nav ticis realizēts Vecmīlgrāvī un Bolderājā, ko var skaidrot ar zemajām dzīvojamo telpu cenām šajos rajonos, kā arī Ķengarags pēdējo gadu laikā nav spējis iekarot investoru uzticību kā perspektīvs rajons.
	Kā liecina Arco Real Estate jauno projektu pārskats par pagājušo gadu, 2004. gadā ekspluatācijā nodoti aptuveni 50 jaunie projekti ar kopējo platību aptuveni 200 000 m2, no tiem Rīgā aptuveni 30 projekti ar kopējo platību aptuveni 135 000 m2 un 1400 mājokļiem. Kopumā pārdošanā pagājušā gada beigās tika piedāvāti 1600 dzīvokļu jaunajos projektos, bet pārdošanas apjoms esot bijis 110 dzīvokļu mēnesī. Kopumā darījumu skaits jaunajos projektos ir 6–8% no kopējā pirkumu darījumu skaita Rīgā. 
	2004. gadā ekspluatācijā nodotās jaunās daudzdzīvokļu mājas ir vidēji 5 stāvus augstas (2–16 stāvi), lifts ir izbūvēts 40% ēku, savukārt bez izbūvēta lifta tirgū ir nonākušas vairākas mājas ar 5–6 stāviem, arī samērā prestižās Rīgas vietās.
	Arco Real Estate norāda, ka cenu amplitūda dzīvokļiem jaunajās mājās ir atkarīga ne tikai no atrašanās vietas un gatavības pakāpes, bet arī iespējas novietot automašīnu, nama drošības pakāpes (signalizācija, video novērošana u.c.), kamīna uzstādīšanas iespējas, lifta esamības u.c. Šie faktori kļūstot arvien būtiskāki veiksmīgai projekta realizācijai, jo pircēji vēlas ne tikai jaunu dzīvokli, bet arī labāku vidi. Turklāt dažkārt jauno projektu arhitektoniskie un funkcionālie risinājumi ne vienmēr ir atbilstoši apkārtējās vides īpatnībām un attiecīgā zemes gabala vislabākajam izmantošanas modelim.
	Kā svarīgs papildu ieguvums jaunajās daudzdzīvokļu mājās tiek piedāvāta iespēja dzīvoklī iebūvēt kamīnu (65% no pērn ekspluatācijā nodotajiem jaunajiem namiem ir iespēja iebūvēt kamīnu) vai jau uzstādīts kamīns. Galvenokārt šāda iespēja tiek piedāvāta dzīvokļos namu augšējos stāvos. Daļa jauno māju projektu tiek realizēti, uzlabojot padomju laika arhitektoniskos risinājumus, kā arī turpinot būvniecību padomju laikā iesāktajos celtniecības objektos. Šāda veida realizētie projekti izvietoti galvenokārt Rīgas perifērijas daļā.

‘E-Latvijas’ programmas vērienīgo mērķu sasniegšanai vajadzīgi 90 miljoni latu
DELFI  02/16/05    Īpašo uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās sekretariāta izstrādātā programma “e-Latvija 2005-2008”, kas paredz ieviest jaunus elektroniskos pakalpojumus valsts pārvaldē un padarīt internetu pieejamāku iedzīvotājiem, prasīs gandrīz 90 miljonu latu lielas investīcijas. Līdz šim jomas attīstībai no valsts budžeta un ES fondiem piešķirti 12,3 miljoni latu. 
	Programma “e-Latvija” ir pieteiktā valsts sekretāru sanāksme, tās mērķis ir “Latvijas valsts un sabiedrības dinamiska attīstība un konkurētspēja uz zināšanām balstītas ekonomikas apstākļos.” Programmā ir sešas sadaļas – e-pārvale, e-izglītība, e-bizness un labklājība, e-veselība, platjoslas interneta pieejamība un drošība. 
Programma paredz efektīvāk izmantot valsts administratīvos resursus un pēc trim gadiem panākt, ka 40% valsts pārvaldes iestāžu pakalpojumus būs iespējams nodrošināt elektroniski. Tāpat iecerēts līdz pat par 80% palielināt elektronisko dokumentu apmaiņas īpatsvaru starp valsts un pašvaldības iestādēm un pieslēgt vienotajai sistēmai 70% valsts reģistru. Visu mērķu sasniegšanai valsts pārvaldes jomā nepieciešami 20,612 miljoni latu, šobrīd piešķirti 4,144 miljoni latu. 
	Elektroniskās izglītības attīstībai kopumā vajadzīgi 17,4 miljoni latu, bet līdz šim piešķirti tikai 84 000 latu. “e-Latvijas” programma paredz nodrošināt skolas ar datortehniku, panākot, lai uz simts skolēniem būtu 24 datori, nevis 14 kā tas ir pašlaik, pieslēgt skolām platjoslu internetu. Programma paredz, ka pēc trim gadiem Latvijā 65% iedzīvotāju būs pamatiemaņas datorzinībās, šobrīd šādas iemaņas ir tikai 35%. 
	Elektroniskā biznesa attīstībai jāievieš elektroniskais paraksts, jāveicina infrastruktūras pieejamība un jāveic citi pasākumi, kas kopumā pēc “e-lietu” ministrijas aplēsēm izmaksās 16,89 miljonus, šobrīd jau piešķirti 2,789 miljoni latu. 
	Elektroniskās komunikācijas priekšrocībām veselības aprūpē šobrīd nav atvēlēts ne viens santīms, bet nepieciešami ir 17,33 miljoni, lai pilnībā ieviestu ārstniecības iestādēs elektroniskās slimības vēstures, kas šobrīd funkcionē tikai 10% iestāžu. Programma paredz ieviest elektroniskās veselības kartes, izveidot slimnīcu informācijas sistēmas, neatliekamās un katastrofu medicīnas koordinācijas sistēmu. 
Programmas mērķis ir palielināt interneta lietotāju skaitu no aptuveni 34% šogad līdz 60% lietotāju 2008.gadā, turklāt lauku rajonos pieaugums iecerēts vēl straujāks – no aptuveni 11% līdz 40%. Programma paredz veidot platjoslu interneta pieslēgumu attālajos lauku rajonos, veidot publiski pieejamos interneta punktus, panākt ienākumu nodokļu atlaidi par datortehnikas iegādi. Šobrīd interneta pieejamībai piešķirti 5,3 miljoni, nepieciešami vismaz 7,2 miljoni latu, taču kopējā summa vēl nav aprēķināta. Vēl 7,4 miljoni neieciešami, lai garantētu drošību un personas datu aizsardzību, lietojot elektroniskos pakalpojumus. 

Sertifikāti un populisms
Bens Latkovskis,  NRA  02/16/05    Ministru kabinets vakar (otrdien) akceptējis Ekonomikas ministrijas izstrādāto likumprojektu par privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanu. Šis likumprojekts paredz, ka pieteikties privatizēt valsts vai pašvaldības īpašumu par sertifikātiem varēs līdz šā gada 30. decembrim.
	Lai gan plašākai sabiedrībai var rasties priekšstats, ka beidzot ieilgušajai epopejai ar privatizācijas sertifikātiem tiek pielikts trekns punkts, tas ne tuvu nav tā. Pašreizējais likumprojekts drīzāk jāuztver kā politisks akts ar mazām juridiskām sekām. Likumprojekts vēl jāapstiprina Saeimā, taču tas nekādā veidā nevar tikt izdarīts līdz pašvaldību vēlēšanām. Līdz ar to valdības pieņemtais lēmums vērtējams kā populistisks solis, jo sabiedrībā dziļi iesakņojies mīts, ka eksistē kaut kādi mistiski lielu sertifikātu pakešu turētāji, kuri tikai gaida izdevību, lai par bezvērtīgajiem sertifikātiem privatizētu mūsu nacionālos dārgumus – Latvenergo, Latvijas dzelzceļu, Lattelekom utt. 
	Maz ir tādu, kurus interesē tas, ka šos lielos valstij piederošos objektus neviena no Saeimā esošajām un, šķiet, arī neesošajām partijām negrasās atļaut privatizēt par sertifikātiem. Tāpat visai apstrīdams ir uzskats, ka sertifikāti ir kāds nevērtīgs papīriņš, kurš karams uz nagliņas. Pašreizējā sertifikātu cena ir pietiekami augsta, lai kādreizējie sertifikātu uzpircēji par viņu pārdošanu ieņemtu krietnu peļņu.
	Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka sertifikātu jautājums ir sasāpējis, jo rada zināmu nervozitāti un kropļo privatizācijas procesu. Latvijā kā jau valstī ar mazām tiesiskām tradīcijām daudziem labpatīk netīkamos jautājumus risināt nevis atbilstoši juridiskajiem principiem, pat ne likuma sausajam burtam, bet gan atbilstoši "proletāriskajai sirdsapziņai". Tieši uz šī sabiedrības noskaņojuma viļņa radies esošais likumprojekts.
	Eksperti nešaubās, ka šobrīd ne viens vien juridiskais birojs cer uz Saeimas sasteigtu, populistisku jautājuma risinājumu, lai tā pieņemšanas gadījumā izvirzītu valstij prāvas finansiālās pretenzijas. Problēmas būtība ir tāda, ka valsts savulaik garantēja privatizācijas sertifikātiem atbilstošu īpašumu segumu, taču netika noteikts, kas tieši par šiem sertifikātiem privatizējams. Valsts nevar piespiest kādu privatizēt to, ko viņš negrib. Līdz ar to sertifikātu derīguma termiņa noteikšana, kaut daudziem šķiet ļoti pamatota, no juridiskā viedokļa nav tik neapstrīdama.	
	Ja Saeima pieņems likumu, kurš noteiks sertifikātu derīguma vai pat pieteikšanās uz privatizāciju beigu termiņu, tad valsts riskē iekulties pamatīgās finanšu nepatikšanās. To, ka populisms maksā dārgi, būtu pēdējais laiks ielāgot ne vien politiķiem, bet arī vēlētājiem.

Perspektīvu nozari aizstās imports
Imants Vīksne,  NRA  02/17/05     Valstiskas rūpes par faktiski jaunas tautsaimniecības nozares attīstību nomainījušas piezemētākas rūpes par tiesībām ievest Latvijā jauna veida preci. Biodegvielu likuma projekts starp pirmo un otro lasījumu pārmetis pamatīgu kūleni.
	Pirmajā lasījumā akceptētā norma, ka Latvijas teritorijā drīkst tirgot tikai vietējā ražojuma biodegvielu, jau sākotnēji tika vērtēta kā visnotaļ populistiska, jo vietējiem ražotājiem piešķīra ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem tirgus dalībniekiem Eiropas Savienībā. Vistiešāk šādā kārtībā ir ieinteresēts uzņēmums Jaunpagasts plus, kas uzbūvējis rūpnīcu bioetanola ražošanai, taču valsts atbalsta trūkuma dēļ nerod ekonomiski pievilcīgu noietu savam produktam. Tāpat ekskluzivitāti vietējiem ražotājiem vēlas zemnieki, kas varētu pārdot spirta brūzim nekvalitatīvus graudus. Likumprojekta anotācijā minēts, ka biodegvielas nozares sakārtošana Latvijai pavērs reālas iespējas uzlabot lauksaimniecisko attīstību un veicinās energoneatkarību. Taču ticamāka ir versija, ka šīs iespējas būs pārāk teorētiskas, lai būtiski ietekmētu Latvijas tautsaimniecību. 
	Lielie degvielas tirgotāji vēlas saglabāt tiesības iepirkt videi draudzīgāko degvielu ārzemēs, jo vismaz pagaidām cenas ziņā tā izkonkurējot vietējo ražojumu, turklāt tad nav jābūvē tvertnes degvielas sajaukšanai. Taču ārzemēs audzēti un pārstrādāti augi Latvijas zemniekiem nekādu labumu nevar dot. 
	Savdabīgi, ka abas degvielas tirgotāju apvienības ieņēmušas pretējas pozīcijas. Vecākā no tām (Latvijas Degvielas tirgotāju asociācija) vēlas, lai brīvo tirgu liek mierā. Asociācijas vadītājs Uldis Sakne skaidro, ka tas dos labumu arī patērētājiem, jo nebūs monopola – tātad nebūs arī papildu iemesla cenu kāpumam. 
	Vietējo iniciatīvu varētu skubināt ar nodokļu atlaidēm tieši tiem uzņēmējiem, kas ražo vai tirgo Latvijas biodegvielu, un cenas tad arī noteiks konkurētspējīgāko piedāvājumu.
	Otra degvielas apvienība (Latvijas degviela), kurā dominē mazie ražotāji, uzskata, ka pašlaik notiek lielo ārzemju kompāniju interešu lobēšana. Organizācijas vadītājs Jevgeņijs Kisiels skaidro: "Mēs šobrīd domājam par Džonu, nevis savu Jāni." Asociācija uzskata, ka gadījumā, ja tirgū tomēr tiks ielaista ārzemju produkcija, valsts atbalstam jābūt tik lielam, lai Latvijā ražota biodegviela maksātu piecus līdz sešus santīmus lētāk par parasto.
	Ja nodokļu atlaides vai subsīdijas pietiekamā apjomā neizdosies izkarot, uzņēmumam Jaunpagasts plus nāksies ražošanu pārorientēt uz pārtikas spirta ražošanu vai arī meklēt iespējas to tirgot ārzemēm. Šobrīd sarunas sāktas ar Mažeiķiem, tomēr uzņēmuma valdes priekšsēdētāja Sandra Peimane neslēpj, ka šobrīd noliktavas ir pilnas ar nepārdotu bioetanolu, savukārt grāmatvedības atvilktnes – ar neapmaksātiem zemnieku rēķiniem. 
	Uldis Sakne gan iebilst – nevienam nav jācieš tikai tādēļ, ka kāds ekonomiskais grupējums cenšas atpelnīt ieguldītos līdzekļus.
	Sākotnējā variantā biodegvielas likumprojektā bija iestrādātas konkrētas summas vietējo ražotāju atbalstam, tomēr Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija vienojusies, ka tās noteiks Ministru kabinets. 
	Likumdevējs pašlaik visvairāk norūpējies par godīgas konkurences saglabāšanu, jo Lietuvas vēstnieks komisijas vadītājam Dzintaram Jaundžeikaram apsolījis, ka sekos katrai Latvijas politiķu rīcībai saistībā ar šo likumprojektu. Tātad jebkurš ierobežojums, kas skars Mažeiķu naftas uzņēmumu, varēs kalpot par ieganstu sūdzībai starptautiskās institūcijās.
Fakti
- Benzīna patēriņš gadā – 400 000 000 litru
- Dīzeļdegvielas patēriņš gadā – 600 000 000 litru
- Šogad biodegvielas īpatsvaram jāsasniedz 2%
- Tās saražošanai nepieciešamais bioetanols (spirts) – 960 000 litru.
Avots: Latvijas Degvielas tirgotāju asociācija

Izglītībā...

Studenti pēta mediju lomu dažādos laikos
Inga Paparde,  NRA  02/11/05      Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes komunikācijas zinātnes nodaļas studenti rakstu krājumā Domino 2, lūkojoties uz aktuālām problēmām, analizē presi, televīziju un internetu.
	Zinātnisko rakstu krājums Domino 2 jau ir otrā publikācijā, kurā apkopotas bakalaura studiju programmas studentu akadēmiskajā mācību gadā tapušajos zinātniskajos darbos gūtās atziņas. Domino 2 ir apkopoti 2003./2004. gada darbi, un to autori ir otrā un trešā kursa studenti Sarmīte Bunka, Egils Dancis, Monika Griezne, Jurijs Guraļniks, Olga Kazaka, Artjoms Konohovs, Sandra Kropa, Jānis Lūsis, Anda Mežiņa, Liene Papēde, Ansis Štāls, Inga Tabūne un Līva Ulmane. 
	"Tie ir studenti, kas ar vērīgu skatienu raugās savā laikā un tā problēmās. Viņi analizē Latvijas plašsaziņas līdzekļu lomu un vietu šodienā un vēsturē," saka projekta vadītāja asociētā profesore Vita Zelče. 
	Domino 2 tapšanā un pilnveidošanā piedalījās arī Latvijas Universitātes mācībspēki Inta Brikše, Ilze Šulmane, Marita Zitmane un Ābrams Kleckins. 
	Students Egils Dancis ir ļoti priecīgs, ka viņš varēja iesaistīties šajā projektā. "Kad tika rīkots referendums par iestāju Eiropas Savienībā, arī es biju izvēles priekšā, jo informācija, kas tika piedāvāta, bija pretrunīga," stāsta students, kas savā darbā pētījis emocionālos elementus kampaņā pirms referenduma par ES. "Bija valdības veidotā darba grupa, kas sniedza informāciju, bet dažādu nozaru eksperti, tostarp arī komunikāciju, teica, ka tā nav vis informēšana, bet gan pārliecināšana par nepieciešamību iestāties ES," secina E. Dancis. Viņš savā darbā centies izpētīt, vai kampaņa bijusi informēšana vai vienkārši cilvēku pārliecināšana. 
	Savukārt studente Monika Griezne 1933.–1934. gada presē pētījusi publikācijas par lidotāju Herbertu Cukuru, kas 1941. gadā iesaistījās vācu drošības policijas rindās un vēlāk tika iesaukts par Rīgas bendi. Studentei bijis interesanti noskaidrot, vai lidotājs tajā laikā ir bijis pozitīvs tēls un kā viņš un masu mediji šo tēlu veidoja.

Rīgas Kultūru skolas tiesāšanās ar mācītāju Santu turpināsies 
Zane Atlāce, Rīgas Balss  02/11/05     Garīdznieka Māra Santa prasība pret Rīgas Kultūru vidusskolu par darba atteikumu seksuālās orientācijas dēļ tiks skatīta 29. aprīlī. Abas lietā iesaistītās puses ir pārliecinātas par savu taisnību. Slimības dēļ vakar uz tiesu nebija ieradusies mācību iestādes advokāte, tāpēc sēde tika pārcelta.
	RB jau rakstīja, ka Rīgas Evaņģēliskās atvērtās draudzes mācītājs M. Sants ar šo tiesas prāvu iestājas pret diskrimināciju. Pērn augustā piesakoties Kultūru vidusskolas izsludinātajam vakantajam reliģijas vēstures skolotāja amatam, mācītājs saņēmis atteikumu, viņaprāt, homoseksuālās orientācijas dēļ, jo viņa izglītība un pedagoģiskā darba pieredze atbilst vakantā amata prasībām. M. Sants par morālo kaitējumu no Kultūru vidusskolas prasa 2000 latu kompensāciju un minimālo darba algu par vienu gadu - 960 latu. Rīgas Ziemeļu rajona tiesa vakar atlika prasības izskatīšanu, jo mācību iestādes advokāte pirms dažām dienām pārcietusi kājas operāciju, tāpēc uz tiesu nevarēja ierasties. 
Ar diskrimināciju nav nekāda sakara 
	Kultūru vidusskolas direktore Solveiga Linda Remese garīdznieka prasību dēvē par absurdu un nepamatotu. Darba atteikumu M. Santam viņa skaidro vienkārši: "Viņš pieteicās otrais, es tikmēr biju devusi piekrišanu jau pirmajam pretendentam." Jautāta, ar kādām kvalifikācijas vai iepriekšējās darba pieredzes pazīmēm amatā apstiprinātais skolotājs bija labāks par citiem, S. L. Remese atbild, ka neko nav salīdzinājusi. "Viņiem abiem ir teoloģijas izglītība, bet, ja Santa kungs ir matemātikas skolotājs, tad otrs pretendents studē tieši reliģijas un ētikas programmu. Likums pieļauj, ka pedagoģiju studējošs cilvēks strādā par skolotāju. Turklāt mācības viņš beigs tieši kā kvalificēts reliģijas un ētikas skolotājs. Bet ar izglītību tam nav nekāda sakara. Ar pirmo pretendentu mēs vienojāmies, jo viņš man vienkārši derēja. Ar diskrimināciju te nav nekāda sakara. Un šī prasība tādā ziņā ir absurda. Vēlreiz atkārtoju – ja pirmais pretendents nebūtu atnācis, tad mēs tālāk runātu ar Santa kungu vai kādu citu," stāsta S. L. Remese. Viņa arī piebilst, ka, darbā pieņemot, nevar pateikt, kurš būs labāks skolotājs stundā. Arī Kultūru vidusskolas nolikums paredz, ka direktors vienpersoniski pieņem darbā, vadoties tikai pēc viena kritērija – vai ir attiecīga izglītība vai nav. Jaunā reliģijas vēstures skolotāja darbs direktori apmierinot. 
	Mācītājs M. Sants sarunā ar RB atzīst, ka no savas prasības neatteiksies. "Pirmkārt, jautājums ir par godaprātu, lai gan saprotu, ka to tiesa nevar piefiksēt. Otrkārt, es savu pieredzi vērtēju augstāk. Darbā pieņemtais skolotājs tikai tagad sāk studēt pedagoģiju, bet man ir pieci gadi pedagoģijas jau aiz muguras. Šeit ir jautājums ne tikai par mani, bet arī par skolu direktoru milzīgajām pilnvarām, kas ļauj viņiem vienpersoniski pieņemt lēmumus. Šo pilnvaru dēļ es varu arī šo procesu zaudēt," pieļauj M. Sants. Viņš arī piebilst, ka direktore viņam darbu atteikusi, vēl pirms tika parakstīts līgums ar otru pretendentu. "Darba līgums ir noslēgts trīsdesmitajā augustā, bet es savus dokumentus iesniedzu divdesmit piektajā, tā ka direktorei bija visas iespējas izvērtēt, kurš ir labāks un kuru pieņemt darbā," domā M. Sants. 
Amatpersonas viedoklis 
Direktors var pieņemt, ko grib 
	Izglītības un zinātnes ministrijas Vispārējās izglītības departamenta vadītājs Guntis Vasiļevskis RB skaidro, ka vispārējās izglītības likums nosaka prasības tikai skolotājiem. Direktora darba devējs ir pilsētas pašvaldība, kas nosaka viņa tiesības un pienākumus. Atsevišķus rīcības pasākumus katrs direktors var noteikt savas vadītās mācību iestādes nolikumā. "Konkurss skolotāja pieņemšanai darbā nav jārīko, ja vien tādu neparedz attiecīgās pašvaldības noteikumi. Tāpēc der jebkurš arguments, kāpēc darbā pieņemts konkrētais skolotājs, ja vien viņš atbilst skolotāja amata prasībām," norāda G. Vasiļevskis. 

Pētījums mudina mācīties svešvalodas 
Ilze Grīnuma,  Diena  02/11/05     Latvijas skolēni caurmērā zina vienu svešvalodu — angļu, kas ir vidējais līmenis Eiropas Savienībā, liecina jaunākais izglītības informācijas tīkla Eurydice pētījums. Tomēr, kā atzīst izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL), tas iezīmē nopietnu virzību uz vismaz divu svešvalodu apguvi un pēc iespējas agrāk kopējā Eiropas Savienības (ES ) izglītības sistēmā. 
	Kā dalībvalstīm ar šā nosacījuma izpildi veicas, Eurydice turpmāk vētīs ik pēc diviem gadiem. Tīklu finansiāli atbalsta Eiropas Komisija un pētījumi veikti ES dalībvalstīs.
	Latvijā pirmo svešvalodu bērni sāk apgūt trešajā klasē, bet otro — sestajā. To paredz arī šogad ar 1.septembri sākamā izglītības satura reforma. Savukārt pētījums liecina, ka liela daļa valstu jau pārkārtojušas vai iezīmē pāreju uz pirmās svešvalodas apguvi jau no pirmās klases vai pat pirmsskolas vecumā. Tomēr tikai Igaunija, Luksemburgā, Zviedrija un Islande pagaidām uzdrošinājušās noteikt, ka visiem skolēniem otrā svešvaloda jāsāk apgūt jau pamatizglītības pirmajā posmā, tas ir pirmo četru klašu laikā.
	Vidēji Eiropas skolēni zina 1—1,9 svešvalodas. "Pētījums parāda, ka katrai valstij jāveido savs valodu apmācības modelis," Dienai atzīst I.Druviete. Kā ziņots, ministre Latvijā plāno sākt bilingvālās izglītības ieviešanu visās skolās, kas nozīmētu divās valodās, piemēram latviešu un angļu, mācīt atsevišķus priekšmetus vidusskolā.
Valodu apguve
Valsts; vecums, kad sāk mācīt 1.svešval.; vecums kad sāk mācīt 2.svešval.
Latvija 9 11
Lietuva 9 11
Igaunija 7 10
Nīderlande 5 12
Luksemburga 6 7
Zviedrija 7 12
Somija 7 13
Dānija 10 13
Dati: Eurydice

Mācību priekšmetus skolā latviešu valodā apgūst sekmīgāk nekā krieviski
Kristīne Langenfelde,  NRA  02/14/05     Salīdzinot jauniešu sekmes pēc 9. klases beigšanas un pēc 10. klases pirmā semestra, Jelgavas 6. vidusskolā secināts, ka krievvalodīgajiem skolēniem, mācoties priekšmetus latviešu valodā, sekmes uzlabojas.
	Skolēni, kuri šobrīd Jelgavas 6. vidusskolas 10. klasē 60 procentus priekšmetu apgūst valsts valodā, 9. klasē latviski mācījās tikai mūziku, sportu un latviešu valodu. Skolas direktoram Alfrēdam Holstam bijušas bažas, kā izdosies realizēt izglītības reformu: "Mēs darījām visu, lai šo procesu atvieglotu – pedagogi apmeklēja kursus, gādājām mācību materiālus, jaunos apstākļus skaidrojām gan audzēkņiem, gan vecākiem, skolēnu pašsajūtu vērtēja psihologs. Šobrīd jau varu apgalvot, ka ar situāciju tiekam galā. Tomēr jāņem vērā, ka mēs ejam pa ceļu, kas nav pārbaudīts."
	Psihologa pētījuma rezultāts liecināja, ka kopumā attieksme pret jauno procesu ir pozitīva. Arī sekmju analīze uzrādīja pārsteidzošu faktu – jauniešu atzīmes uzlabojas. 9. klasē, priekšmetu apgūstot krievu valodā, lielam skaitam audzēkņu atzīmes bija sliktākas nekā šobrīd, mācoties to pašu latviešu valodā. Vēl kāds paradokss – visvairāk nesekmīgu skolēnu ir fizikā, taču šis priekšmets tiek pasniegts krievu valodā.
	Tomēr tas nenozīmē, ka visi skolēni ir apmierināti ar jauno kārtību. No 68 audzēkņiem reformu atbalsta 30 procenti un aptuveni tikpat ir tās pretinieku, savukārt vēl viena trešdaļa ietur neitrālu pozīciju.
	Skolniece Vera Čurina uzskata, ka reforma ir pozitīvs solis, kas viņai dos vairāk iespēju nākotnē. "Mums tas ir nepieciešams, jo mēs dzīvojam Latvijā. Ja spēsim runāt un domāt latviski, varēsim iegūt labāku izglītību, labāk konkurēt darba tirgū." Lai gan Veras ģimenē pārsvarā tiek runāts krievu valodā, viņas vecāki brīvi runā latviski, un tas ļāvis arī vieglāk atrast un nepazaudēt darbu.
	Artūrs Penčura reformu neatbalsta un spriež, ka šādā veidā viņš zaudē zināšanas, jo nespēj pilnībā izprast pasniegto vielu. Artūrs arī nedomā, ka latviešu valoda nākotnē varētu viņam sniegt kādas priekšrocības, jo turpmākās izglītības gaitas viņš plāno ārzemēs, mācoties angļu valodā.
	Skolēni atzīst, ka visgrūtāk esot apgūt matemātiku, kur daudz sarežģītu terminu, arī vēsturi, jo jāspēj ne tikai uzzināt jauno vielu, bet arī analizēt latviski. Tāpēc gatavošanās mācībām prasa ilgāku laiku un arī tuvinieku atbalstu, kas pārvalda latviešu valodu.

Kultūrā...

Konference par padomju laika mākslas izstādīšanas problēmām 
Anda Kļaviņa, Diena  02/14/05    Kā atlasīt un interpretēt mākslas darbus, veidojot XX gadsimta otrās puses mākslas ekspozīciju — šis jautājums ir aktuāls ne vien Baltijā, kur valsts muzeji gatavo šā laika ekspozīcijas, bet arī Vācijā. Lai diskutētu par kritērijiem un koncepcijām, 17. un 18.februārī Gētes institūtā Rīgā tiksies šo valstu muzeju speciālisti. 
	Konferences XX gadsimta otrās puses mākslas pastāvīgo ekspozīciju problēmas dalībnieki tiks iepazīstināti ar Valsts Mākslas muzeja izstrādāto XX gs. otrās puses Latvijas mākslas pastāvīgās ekspozīcijas koncepcijas pirmo variantu, tiks reprezentēts CD ar mākslas darbiem. Sandra Krastiņa sniegs pārskatu par darbu ar padomju laiku mākslu viņas vadītajā Latvijas Mākslinieku savienības muzejā. 
	Konferencē piedalīsies arī Igaunijas Valsts Mākslas muzeja un Lietuvas Valsts Mākslas muzeja speciālisti. Berlīnes mākslinieku nama Betānija vadītājs Kristofs Tannerts uzstāsies ar referātu Oficiālā māksla un subkultūra VDR. Muzeja Hamburger Bahnhof vadītājs Eižens Blūme runās par pieredzi, veidojot četrdesmit gadus aptverošo kontraversālo izstādi Māksla VDR.
	Konference notiks Gētes institūtā Torņa ielā 1 no pulksten 10 līdz 17.

Spilgtākie iespaidi amatieru teātru festivālā 
Līvija Dūmiņa,  NRA  02/15/05      No 28. janvāra desmit dienas notika Rīgas amatieru teātru festivāls Rīga spēlē teātri 2005, lai plašākai publikai rādītu sezonas jauniestudējumus uz profesionāli aprīkotiem spēles laukumiem (vairākums izrāžu notika VEF Kultūras pils lielajā un mazajā zālē, pa vienai koncertzālē Ave Sol un Neatkarīgajā teātrī Kabata) un popularizētu amatieru teātru kustību Rīgā. 
	Festivāla žūrija – teātra zinātniece Janīna Brance, režisors Ģirts Nagainis, režisore no Somijas Maire Ilona, RD Kultūras pārvaldes amatiermākslas nozaru koordinatore Ilona Vanadziņa un šā raksta autore – noskatījās un izvērtēja 13 amatierteātru veikumu 16 izrādēs. Jāpiebilst, ka izrādes vērtēja arī amatieru teātru aktieru žūrija, kuras sastāvā bija pa vienam aktierim no katra teātra, nosakot labāko izrādi, kam tika piešķirta speciālbalva. 
	Vārds "amatieris" ir cēlies no latīņu valodas vārda amator un tulkojumā nozīmē "mīlētājs jeb cilvēks, kas konkrētā nozarē darbojas bez materiālas atlīdzības no pamatnodarbošanās brīvajā laikā". Festivālā redzētās izrādes rādīja dažādu mīlēšanas kvalitāti – no saturīga laika pavadīšanas veida līdz pat profesionāļu cienīgam veikumam, pārvaldot režijas un aktiermākslas tehniku. Vērtējot izrādes, tika fiksētas vairākiem iestudējumiem raksturīgas kopīgas problēmas, no kurām apskatīšu svarīgākās.
	Vairākās izrādēs dominē rūpīgi pārdomāta, taču pašmērķīga kustību partitūra – Nomales teātra Sarkandaugava J. Gruža Mīla, džezs un velns iestudējumā Edītes Neimanes režijā; Rīgas kultūras un atpūtas centra Imanta bērnu un jauniešu teātra Horizonts izrādē TV traucējums pēc K. Čukovska stāsta motīviem, režisors Vladimirs Boļševs; Latvijas kultūras koledžas Studentu teātra izrādēs T. Viljamsa Paredzēts nojaukšanai, režisore Inese Pudža un Antigone, režisore Edīte Neimane; studijteātra Aka Šekspīra Spēlēsim Šekspīra Periklu iestudējumā, režisores Ligita Smildziņa un Sanita Duka. Kustības, kam jābūt par vārdos neizsakāmā turpinājumu, kļūst par teksta, norišu vāju aizvietotāju un neko neizsakošu papildinājumu, zaudējot jēgu vai nespējot to atklāt. No šīm izrādēm īpašs gadījums ir Horizonta izrāde, kurā horeogrāfa darbs vērtējams teicami, taču režisora neizprotamā agresijas lēkme, liekot plastiskiem jauniešiem nepārtraukti kliegt, radīja nepārvaramu vēlmi ne vien aizspiest ausis, bet arī līst zem krēsla, tādējādi ātrāk aizmirst redzēto. Kā pozitīvais piemērs jāmin Roberta Ligera darbs Rīgas pantomīmas izrādē Un tomēr viņa griežas. Tajā īpašā skatuves mākslas veida iespējas radoši saāķētas ar filozofisku domu risinājumu un atbilstīgu mūziku, ar žestiem, mīmiku un plastiskām ķermeņa kustībām rādot skaidri nolasāmu, asprātīgu, ironisku vēstījumu. Par to arī saņemot žūrijas speciālbalvu. 
	Otrs sāpīgais jautājums ir aktiermeistarība. Interese par teātri visiem nav un nevar būt vienāda. Arī spējas ir ļoti atšķirīgas, tāpēc amatierteātru režisoriem darbs ar neprofesionāliem aktieriem ir divtik liels izaicinājums un pārbaudījums viņa prasmei un talantam. Skatē pārliecinājos, ka sasniegti dažādi rezultāti – panākta vairāk vai mazāk sekmīga iejušanās lomā, taču labākie aktieri balvas saņēma par patiesu iemiesošanos tēlā – Tamāra Šīrante no teātra Sarkandaugava J. Nekrīša Ak tu spoks tāds Ārija Geikina režijā, VEF Kultūras pils Tautas teātra aktrise Biruta Rubīna R. Brieža lugas Lielās paslēpes iestudējumā Ronalda Valdmaņa režijā un Andrejs Grave no RTU Kamertoņa. Potenciāls, bet diemžēl nerealizējies skatuves duets vērojams izrādē Paredzēts nojaukšanai, kur simpātiskās Madaras Lāmas centieni pievērst skatuves partnera uzmanību cieta fiasko, jo Jurģis Tūbelis, koncentrējies uz sava ķermeņa plastikas demonstrējumiem, aktrises partnerības centienus atvairīja kā vairogs lodes. Rūpīgs darbs ar aktieriem vērojams arī Visvalža Klintsona iestudētajā L. Stumbres Autobusā LU Studentu teātrī (balvas aktieriem Signei Gravlejai, Maksimam Lazarevam un Sandrim Vilcānam), teātra studijas Vinnijs rādītajā Tidlī – bums pēc Vinnija Pūka un viņa draugu motīviem (balvas mazajiem aktieriem Rihardam Lapsam, Paulam Brikšim un Atim Zorgevicam-Prāmam) un A. Čehova Lāča iestudējumā (balva aktrisei Ingai Baibakovai), režisores Ingūna Gremze un Karīna Šišlo. Taču šajā izrādē vērojama arī nepieļaujama aktiera patvaļa. Kārlis Balgalvis ālējas, kliedz, rēc, sēc un, saņemot pirmajā rindā sēdošā fanu kluba nemitīgu smieklu un ķiķināšanas pavadītu atbalstu, dara to vēl skaļāk un izjustāk, pats redzami sajūsminoties par sevi. Tādējādi nespējot rast kontaktu ar partneriem, iznīcina izrādi, kas sākās pat ļoti daudzsološi. Aktieru žūrija šim iestudējumam piešķīra labākās izrādes balvu. 
	Kā pozitīvs piemērs jāmin Cerību ligzdas teātra izrāde Sapnis vasaras naktī, kas tapusi pēc Šekspīra lugas motīviem un kurā piedalās dienas aprūpes centra jaunieši ar intelektuālās attīstības traucējumiem. Pacietīgā darbā režisores Aija Treimane un Ieva Altrofa sasniegušas patiesu aktieru atdevi (balvas saņēma aktieri Indra Zommere un Edgars Lecis).
	Festivāla lielākā gandarījuma un pārdzīvojuma autore, labākās izrādes – A. Vampilova Divdesmit minūtes ar eņģeli – RTU studentu teātra Kamertonis režisore Ludmila Stančika darbā ar aktieriem pratusi panākt ticamu, daudzšķautņainu skatuvisko darbību, aktieriem dodot sarežģītu uzdevumu, ko vairākums izrādē iesaistīto spēj izdarīt. 
	Sīvā cīņā par labāko izrādi tika atzīta arī V. Klintsona Autobuss, tomēr L. Stančikas izrāde man atstāja spēcīgāku pēcgaršu. 
	Neraugoties uz patīkamiem izņēmumiem, festivāls pierādīja, ka vīriešu kārtas aktieru resursi ir diezgan trūcīgi vai arī netiek izmantoti. Tādēļ žūrijai no nomināciju saraksta nācās svītrot balvu labākajam otrā plāna aktierim un, nespējot izšķirties par labāko no divām vislabākajām aktrisēm, balvas piešķīra abām. Cerams, ka nākamgad režisori nebūs spiesti iestudēt vien F. G. Lorkas Bernardas Albas māju.
	Festivāla izrāžu vidū bija divi dzejas iestudējumi. VEF Kultūras pils drāmas ansamblis rādīja Vēstules tālajai zvaigznei – Ā. Elksnes un J. Grota dzejas uzvedumu pēc H. Ibsena Pērs Gints motīviem. Cienot režisores Dagmāras Karzovas ieguldīto darbu (režisore saņēma balvu par uzticību amatierteātrim) un apzinoties abu dzejnieku plašo pielūdzēju pulku, kam šis uzvedums šķiet saistošs, tomēr jāsecina, ka Pēra Ginta tēmas jaunībai piestāv vairāk. Omāra Haijama dzejas kompilācijā Vīna tvaiks RTU studentu teātra Spēle izpildījumā Romāna Grabovska režijā dažviet pavīdējušās jutekliskas notis pārmāca liekais mēģinājums radīt austrumniecisku noskaņu.
	Īpašs gadījums ir Ogres ģimnāzijas teātra grupa Ai vir vir bum bum rasasā, kas rādīja A. Zeibota asprātīgo Spoguļattēlu streiku. Viņu iekļaušana festivāla programmā līdzinās pārpratumam, taču balva par uzdrīkstēšanos un piedalīties prieku nav paredzēta. 
	Nobeigumā gribu paust cerīgu domu, ka festivāls daudziem bijis svarīgs atspēriena punkts sekmīgai darbībai teātra mākslā un nākamā gada žūrijai visās nominācijās būs tikpat grūti izšķirties par labākajiem kā šogad tikai divās.
P. S. Sīkāk par visiem festivāla balvas Lielā un Mazā Toma laureātiem Neatkarīgā informēja 8. februāra numurā.

Izstādes
Līvija Dūmiņa,  NRA  02/15/05    
- Valsts Mākslas muzejā skatāma Māra Bišofa personālizstāde Māra Bišofa skats. Zīmējumi. Mākslinieks darbojas Latvijā reti koptajā ironiskā zīmējuma žanrā, viņa pirmās karikatūras parādījās 1963. gadā žurnālā Dadzis. M. Bišofa zīmējumi un karikatūras regulāri publicētas daudzu pasaules laikrakstu slejās, viņš iemantojis galeriju un daudzu prestižu izdevumu uzmanību Izraēlā, Francijā, ASV un pēdējos gados arī Latvijā. Personālizstādei atlasīti vairāk nekā simts zīmējumi tušas, guašas, akvareļa un akrila tehnikā, kas attēlo mākslinieka radošo darbību gandrīz četrdesmit gadu laikā. M. Bišofs ir pirmais mākslinieks, kurš beidzis Latvijas Mākslas akadēmiju ar interjerista diplomu. 
- Galerijā Daugava atklāta grafiķa Olafa Šāveļa izstāde Plakana līnija. Mākslinieks beidzis RLMV Dekoratoru nodaļu un LMA Grafikas nodaļu, strādā oforta, akvatintas, tušas un citās tehnikās, pārsvarā melni baltā tonalitātē. Bez ofortiem izstādē apskatāmi trīs tušas darbi un akvareļi. Plakanā līnija ir sestā un visilgāk tapusī izstāde, kopumā O. Šāvelis piedalījies vairāk nekā 80 izstādēs dažādās pasaules valstīs. Kā vienīgais Latvijas pārstāvis jau trešo reizi uzaicināts piedalīties Tokio miniatūrgrafikas triennālē.
- Latvijas Fotogrāfijas muzejā apskatāma fotogrāfa Māra Ločmeļa personālizstāde Par skaisto, kas tapusi Polaroid Transfer tehnikā. To var uzskatīt par protestu digitālās neuzticamības slavinājumam, jo M. Ločmelis piedāvā fotogrāfiju skatīt nevis kā realitātes atspulgu, bet datora apstrādes rezultātā tapušu citāda skaistuma rādītāju un fotogrāfs uzsver, ka skaistais ir visur. Šī ir viņa ceturtā personālizstāde. Kopā ar Ievu Salmani veidotā izstāde Sprīdītis Amerikā tika nominēta Gada balvai 2003 par gada izcilāko sasniegumu fotomākslā.
- Valsts Mākslas muzeja izstāžu zālē Arsenāls piektdien atklās izstādi Robežpārkāpēji. Laikmetīgā māksla 80. gadi. Tā iecerēta kā mēģinājums apzināt un analizēt pagājušā gadsimta 80. un 90. gadu mijas mākslas procesus, kad Latvijas mākslas telpā sevi pieteica jauna mākslinieku paaudze – "robežpārkāpēji", "jaunā māksla", "latviešu avangards". Ar lielformāta grafikām, akcijām pilsētvidē, instalācijām, telpisku glezniecību, objektiem, eksperimentiem mūzikas, video un performances jomās. Izstādē aplūkojami A. Ārgales, M. Ārgaļa, J. Boiko, A. Brežes, V. Celma, S. Davidova, I. Gailāna, K. Ģelža, A. Kalnača, N. Lāča, L. Laganovska, H. Lediņa, I. Mailīša, I. Mailītes, S. Māliņas, NSRD, O. Pētersona, J. Pogas, V. Poikāna, M. Poļa, J. Putrāma, V. Putrāma, A. Sparāna, O. Tillberga, A. Zariņas, I. Žodžika darbi un projekti.

Grāmatas
Arno Jundze,  NRA  02/15/05    
Jānis Peters Vīna dvēsele, Jumava, 2005
	Smalki noformēts un stilā ieturēts dzejnieka Jāņa Petera jaunākais lirikas krājums. To raksturo sasauces ar dažādiem laikiem, laikmetiem, personībām un notikumiem. Vīns, Bodlērs, Parīze te savijušies ar Eriku Ādamsonu, Aleksandru Čaku, Jāni Sudrabkalnu un Vecrīgu, krājuma nobeigumā piedāvājot gluži programmatiskas rindas: "visapkārt kovārņi/ un katoļticīgs gaiss/ slaids tornis grēkus sūdz/ ka neesot pārāk taisns."
Gabija Šustere Mīlestības vēstule. No vācu valodas tulkojusi Sinda Krastiņa. Jumava, 2005
	Darbs izdots sērijā Skolas romāns. Tā varone Sofija iemīlējusies māsas draugā un uzrakstījusi viņam mīlestības vēstuli. Pārpratuma dēļ vēstuli saņem cits puisis.

Kultūrziņas
Arno Jundze,  NRA  02/11,12,16/05    
- Berlīnes filmu festivāls. Ceturtdien 10.februārī ar filmu Man to Man sākās ikgadējais Berlīnes filmu festivāls, kurā, pēc pasākuma rīkotāju domām, tiks svinēta Eiropas kino atdzimšana. Vairāk nekā puse no festivāla filmām, kas pretendē uz Zelta un Sudraba lāča balvām, ir uzņemtas Eiropā, bet īpaši bagātīgi pārstāvēta ir Francija. Festivāls norisināsies līdz 20. februārim.
- Zanes Mellupes Ķīna. Rīgas Stradiņa universitātes bibliotēkas informācijas centrā Dzirciema ielā 16 šodien tiek atklāta Ķīnā dzīvojošās siguldietes Zanes Mellupes fotoizstāde Arī Ķīnā, kurā piedalīsies gan darbu autore, gan pazīstamais Ķīnas un Japānas speciālists Edgars Katajs. Zane Mellupe ir pērn izdotās grāmatas Ķīniešu sakāmvārdu parunas tulkotāja un sastādītāja, bet martā gaidāms jauns viņas veidotais izdevums Ķīniešu mīti un leģendas.
- Rūmnieks un Migla par Čaku. Nākamais lielais darbs, pie kā nolēmuši ķerties Valdis Rūmnieks un Andrejs Migla, ir romāns par dzejnieku Aleksandru Čaku. Jāpiebilst, ka V. Rūmnieks ir viens no zinošākajiem Latvijas A. Čaka speciālistiem, patlaban viņš strādā pie A. Čaka Rakstu sestā sējuma, kas nāks klajā izdevniecībā Zinātne.
- Ojārs Feldbergs gatavo izstādi Somijā. Tēlnieks O. Feldbergs sācis Somijāveidot sešas akmens skulptūras, kas paredzētas viņa personālizstādei Atvērtais akmens. Izstādi atklās jūnijā Pirkalā – pilsētā netālu no Tamperes. Skulptūras tiks izstādītas brīvā dabā sabiedriskās vietās: ielās, parkos, skvēros, autostāvvietās. 
- Jurjānu Andreja starptautiskais koncerts. Svētdien pulksten 14 Lielajā ģildē notiks Jurjānu Andreja II starptautiskā konkursa Koka pūšamie instrumenti laureātu koncerts. Tajā muzicēs pieci pirmo prēmiju ieguvēji un Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris diriģenta Andra Vecumnieka vadībā. Konkursā šogad pieteikušies 62 dalībnieki: 25 flautisti, pieci obojisti, 12 klarnetisti, pieci fagotisti un 15 saksofonisti, kuru vecums konkursa atklāšanas dienā nepārsniedz 30 gadu. Latvijas Nacionālā simfoniskā orķestra mākslinieki muzicēs kopā ar pirmo prēmiju ieguvējiem visās piecās pūšamo instrumentu grupās: flauta, oboja, klarnete, fagots, saksofons. Tos, kuri konkursa gaitā tiks atzīti par vislabākajiem, starptautiskā žūrija nosauks tikai sestdien.
- Nils Skapāns Berlīnē. Otrrdien 15. fenruārī Berlīnes starptautiskā filmu festivāla konkursa bērnu filmu programmā ar panākumiem tika demonstrēta režisora Nila Skapāna animācijas filma Redzi, Trusi?… Tētis brauc uz Londonu!, bet filmas veidotāji tikās ar festivālā akreditētās preses pārstāvjiem. N. Skapāns 1995. gadā ieguva žūrijas balvu – Berlīnes kristāla lāci – par animācijas filmu Lidojam no seriāla Munks un Lemijs. Tas ir līdz šim vienīgais šā festivāla lācis, kurš atceļojis uz Latviju.
- Pasniedz balvas. Trešdien 16. februārī pulksten 16 Latvijas Zinātņu akadēmijā tiek pasniegtas LZA, Lattelekom un Latvijas Izglītības fonda Gada balvas, kas iedibinātas 2001. gadā. Divas balvas katru gadu tiek piešķirtas ievērojamiem zinātniekiem un radošiem praktiķiem par izcilu veikumu vai mūža ieguldījumu telekomunikāciju nozarē, sociālajās un humanitārajās zinātnēs, vēl divas – topošiem zinātniekiem par pētījumiem telekomunikāciju inženierzinātnēs, sociālajās un humanitārajās zinātnēs.

Sportā...

Latvijas hokeja izlase izcīna ceļazīmi uz Turīnas olimpiskajām spēlēm
LETA  02/13/05     Latvijas hokeja izlase svētdien izcīnīja ceļazīmi uz 2006.gada Turīnas olimpiskajām spēlēm, kvalifikācijas turnīra izšķirošajā spēlē ar 5:4 (1:2, 1:1, 3:1) uzvarot Baltkrieviju. 
	Lai uzvarētu apakšgrupā un nodrošinātu dalību 2006.gada Olimpiādē, Latvijas hokejistiem bija nepieciešama tikai uzvara. Vēl piecas minūtes pirms mača beigām Latvija zaudēja 2:4, taču atlikušajā laikā guva trīs vārtus un izcīnīja ceļazīmi uz Turīnas Olimpiādi. 
	Latvijai ceļazīmi uz Turīnas Olimpiādi nodrošināja Aleksandrs Semjonovs, kurš uzvaras vārtus guva mača 18.minūtē. 32 sekundes pirms Semjonova gūtajiem vārtiem Sprukts panāca izlīdzinājumu, bet Latvijas hokeja izlases pēdējo minūšu izrāvienu pretī uzvarai trešā perioda 16.minūtē ar precīzu metienu uzsāka Armands Bērziņš. 
	Baltkrievus vadībā sestajā minūtē izvirzīja Andrejs Baško, kurš izmantoja Aleksandra Macijevska noraidījumu uz divām minūtēm. 13.minūtē Baltkrievija vēlreiz izmantoja skaitlisko vairākumu un palielināja pārsvaru - vārtus guva Oļegs Mikuļčiks. Pirmos vārtus Latvijas labā mača 19.minūtē guva Jānis Sprukts, kurš samazināja rezultāta starpību līdz 1:2. 
	Otrā perioda otrajā minūtē Mihails Grabovskis atjaunoja baltkrieviem divu vārtu pārsvaru 3:1, bet jau pēc dažām sekundēm Grigorijs Panteļejevs atkal samazināja rezultāta starpību 2:3. Izšķirošā perioda 10.minūtē Konstantīns Koļcovs panāca it kā drošo pārsvaru Baltkrievijai 4:2, tomēr baltkrievi to nespēja nosargāt. 
	Otro reizi pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas hokeja valstsvienība piedalīsies olimpiskajās spēlēs. 2002.gadā Soltleiksitijā olimpisko spēļu priekšsacīkstēs Latvija ar 4:2 uzvarēja Austriju, cīnījās neizšķirti 6:6 ar par favorītiem uzskatīto Slovākijas valstsvienību, bet izšķirošajā mačā ar 1:4 zaudēja Vācijai un neiekļuva pamatturnīrā. 
	Latvijas hokeja izlase Turīnas Olimpiādes B grupā tiksies ar Zviedriju, Slovākiju, ASV, Krieviju un kvalifikācijas C grupas uzvarētāju. 

Katrs saņems pēc nopelniem
Ēriks Strauss,  NRA  02/15/05     Svētdienas vakarā tika izcīnītas vēl divas ceļazīmes uz olimpisko hokeja turnīru Turīnā. Pēc Latvijas uzvaras pār Baltkrieviju kā nākamie savu apakšgrupu uzvarēja Šveice, bet vēlu vakarā laimesratu savā virzienā iegrieza Kazahstāna, kura, izmantojot austriešu tuvredzību kalendāra sastādīšanā, izšķirīgajā spēlē pārspēja Franciju.
	Vienlaikus ar turnīru Rīgā vēl divās pilsētās tika izspēlētas divas olimpiskās ceļazīmes – Klotenē un Klāgenfurtē (šeit tiesības spēlēt Soltleiksitijā izcīnija Latvijas izlase). Līdzīgi kā Rīgā arī šveicieši izmantoja sava laukuma priekšrocības un, uzvarot visas spēles, nodrošināja līdzdalību 2006. gada olimpiskajā turnīrā Turīnā. Toties austrieši uz Turīnu netika pašu muļķības dēļ. Atšķirībā no viesu komandām turnīra rīkotājiem ir zināmas priekšrocības – savs laukums, savi līdzjutēji un arī iespēja izveidot sev parocīgāku spēļu kalendāru. Acīmredzami šīs priekšrocības bija ņēmuši vērā Rīgas un Klotenes turnīra rīkotāji, taču austrieši – ne. Šķiet, tas nebija loģiski, ka pēdējā dienā austrieši savu spēli ar Ukrainu ielika kā pirmo, un, lai arī Ukrainai olimpiskais vilciens jau bija aizbraucis, slāvi aiz gara laika varēja pamatīgi ieriebt, un to viņi arī izdarīja. Pat ja ukraiņi būtu pārspēti, viņiem vajadzētu aizvadīt vēl vienu, daudz saspringtāku cīņu – sēdēt skatītāju tribīnēs un vērot Kazahstānas un Francijas spēli. Ja rīkotāji būtu tālredzīgāki un Austrijas un Ukrainas spēli kalendārā ierakstītu kā pēdējo, mājinieki zinātu, cik ukraiņu vārtos jāiemet ripu un cik var atļauties ielaist savējos. Aprēķins, ka pēdējai spēlei vairs nebūs nekādas nozīmes, bija aplams, un šo situāciju sev par labu izmantoja kazahi, bet tikpat labi to varēja izdarīt arī franči.
	Pēc svētdienas vakara šoka pirmdien Baltkrievijas preses izdevumos bija atrodamas skopas ziņas par notikumiem Rīgas Sporta pilī. Retajos materiālos bija atrodama tikai virspusēja informācija – spēles rezultāts, uz Turīnu brauks Latvija, šoks, pēc kura baltkrievu hokejisti pat raudājuši utt.
	Līdzi notikumiem Rīgā rūpīgi sekojis arī hokeja krusttēvs šajā valstī Aleksejs Lukašenko. Kā jau valsts prezidentam piedienas, arī ambīcijas bija atbilstīgas ieņemamajam amatam. Piemēram, ja baltkrievi būtu uzvarējuši, uz Rīgu nekavējoties izlidotu prezidenta privātā lidmašīna, lai pārvestu mājup nacionālos varoņus. Prāvu summu Lukašenko esot ietaupījis uz prēmiju rēķina – spēles dienas rītā viņš komandai solījis 220 tūkstošu dolāru lielu prēmiju. Pēc šokējošās spēles ne visi baltkrievu hokejisti devušies atpakaļ uz Minsku – dažs labs palicis Rīgā, cits pa taisno devies uz savu otro dzimteni Krieviju (atgādinām, ka daudziem baltkrievu hokejistiem ir dubultpilsonība).
	Trešdien notiks kārtējā Latvijas Olimpiskās komitejas izpildkomitejas sēde, un viens no izskatāmajiem jautājumiem būs finanšu pārskats, gatavojoties Turīnas olimpiādei. Kad vēl nebija zināms, vai komitejai vajadzēs rēķināties arī ar hokejistiem, Turīna 2006 budžets bija pavisam cits, bet hokejistu uzvara liek olimpiešiem saspringt un pārskatīt savas finansiālās iespējas. Pagaidām Hokeja federācija tikai veic aprēķinus, cik varētu izmaksāt hokeja izlases gatavošanās un līdzdalība Turīnas olimpiskajās spēlēs. Taču, ņemot par piemēru Soltleiksitiju, tiek lēsts, ka papildus būs vajadzīgi turpat 150 tūkstoši latu. Latvijas Hokeja federācijas prezidents Kirovs Lipmans atceras, ka summa esot bijusi ap 200 tūkstošu. Šogad Olimpiskā komiteja dažādu programmu īstenošanai no valsts vēlējusies saņemt 3,8 miljonus latu, taču saņemti tikai 1,6 miljoni.
	Kad pirms turnīra Kirovam Lipmanam tika jautāts, cik lielas prēmijas Latvijas izlases spēlētāji saņems par uzvaru kvalifikācijas turnīrā, un, kad viņam par piemēru tika nosaukta Slovēnijas federācija, kas saviem hokejistiem solīja 3500 eiro, Lipmans sniedza miljonāra cienīgu atbildi: "Mēs ar sīkumiem nenodarbojamies."
	Tik tiešām, federācijas noteiktā summa ir krietni lielāka par slovēņu kolēģu piedāvāto – katram Latvijas izlases spēlētājam jau piesolīti 7500 dolāru, un jau esot panākta vienošanās, ka tā tiks izmaksāta vairākās daļās, taču nav noteikts konkrēts termiņš.
	"Summa ir ļoti liela, tāpēc ar spēlētājiem vienojāmies, ka prēmija tiks izmaksāta vairākās daļās un ilgākā laika posmā. Solīdi būtu, ka nopelnīto hokejisti saņemtu līdz pasaules čempionātam, un federācija centīsies to izdarīt, taču tas būs ļoti grūti. Palīdzību solījusi arī valdība," cerību spēlētājiem dod Latvijas Hokeja federācijas prezidents Kirovs Lipmans.
	Jau tagad Lipmans var rēķināties ar vismaz diviem ienākumiem – par iekļūšanu olimpisko spēļu turnīrā paredzēts valsts prēmējums, bet no Starptautiskās hokeja federācijas par spēlēšanu olimpiādē kā minimums pienākas 300 tūkstošu Šveices franku. Jo augstāku vietu mūsējie izcīnīs Turīnā, jo lielāks atskaitījums būs no IIHF. Ja fortūna mūsējiem smaidīs visa olimpiskā turnīra laikā, par uzvaru Turīnā federācijai no IIHF tiks pārskaitīts apaļš miljons franku.
Statistika
Olimpiskie kvalifikācijas turnīri
A grupa (Klotene, Šveice). Dānija un Norvēģija 0:4 (0:3, 0:1, 0:0). Japāna un Šveice 1:5 (0:2, 0:2, 1:1). Dānija un Japāna 5:2 (2:1, 1:0, 2:1). Šveice un Norvēģija 3:1 (1:1, 1:0, 1:0). Norvēģija un Japāna 4:3 (0:2, 2:0, 2:1). Šveice un Dānija 4:2 (1:0, 2:2, 1:0).
Šveice 3 3 0 0 12:4 6
Norvēģija 3 2 0 1 9:6 4
Dānija 3 1 0 2 7:10 2
Japāna 3 0 0 3 6:14 0
C grupa (Klāgenfurte, Austrija). Ukraina un Francija 3:4 (0:1, 2:0, 1:3). Kazahstāna un Austrija 0:4 (0:0, 0:1, 0:3). Ukraina un Kazahstāna 1:2 (1:1, 0:1, 0:0). Austrija un Francija 1:1 (0:1, 0:0, 1:0). Austrija un Ukraina 3:4 (1:2, 1:1, 1:1). Francija un Kazahstāna 0:1 (0:1, 0:0, 0:0).
Kazahstāna 3 2 0 1 3:5 4
Austrija 3 1 1 1 8:5 3
Francija 3 1 1 1 5:5 3
Ukraina 3 1 0 2 8:9 2
Turīna 2006
A grupa: Kanāda, Čehija, Somija, Vācija, Šveice, Itālija
B grupa: Zviedrija, Slovākija, ASV, Krievija, Latvija, Kazahstāna
B grupas spēļu kalendārs
15.02.2006.
12.30 Kazahstāna un Zviedrija
21.00 Krievija un Slovākija
22.00 Latvija un ASV
16.02.2006.
17.00 Zviedrija un Krievija
18.00 Latvija un Slovākija
21.00 ASV un Kazahstāna
18.02.2006.
12.30 Kazahstāna un Krievija
18.00 Latvija un Zviedrija
21.00 Slovākija un ASV
19.02.2006.
14.00 Latvija un Krievija
17.00 Slovākija un Kazahstāna
18.00 ASV un Zviedrija
21.02.2006.
12.30 Latvija un Kazahstāna
21.00 Zviedrija un Slovākija
21.30 ASV un Krievija

Citādā ziņā...

Videoklipā Latviju rādīs kā vietu, kur gribas atgriezties
LETA  02/11/05      Latviju prezentējošais videoklips - vizītkarte mūsu valsti rādīs kā vietu, kur gribas atgriezties. Kā šodien žurnālistiem pastāstīja viens no klipa veidotājiem, kompānijas "Metro Leo Burnett" radošais direktors Pēteris Pūrītis, Latvijas vizītkartes pamatideja ir, ka cilvēki Latvijā labprāt atgriežas, jo mūsu valstī katrs var atrast kaut ko interesantu un nepieciešamu. Klipa aicinājums ir: "Atbrauc uz šejieni, un arī tu uzzināsi, kāpēc vēlēsies atgriezties." 
	Kā uzsvēra videoklipa režisore Aija Bley, viņas mērķis bijis panākt, lai ārzemniekiem ar Latviju veidotos jaunas, patīkamas un pozitīvas asociācijas. Klipa stilistika apzināti veidota atšķirīga no iepriekšējās Latvijas vizītkartes "Welcome to my country", kas balstījās uz skaistu dabas ainavu, svarīgāko kultūrvēsturisko pieminekļu un pasākumu atspoguļošanu. 
	"Varbūt ir svarīgi uz Latviju paskatīties mazliet nenopietni, atšķirīgi. Veidot vēlreiz kaut ko līdzīgu "Welcome to my country" man šķita neinteresanti," uzsvēra režisore. 
	Paralēli Latvijas vizītkartei ticis izveidots arī otrs mūsu valsti prezentējošs klips, kuru paredzēts demonstrēt dažādās tūrisma izstādēs. Tā pamatideja - Latvija ir diezgan līdzīga citām valstīm, bet tomēr atšķirīga. Ir jāatbrauc uz šejieni, lai saprastu, kāda ir šī atšķirība. 
	Mūziku Latvijas vizītkartei sarakstījis Kaspars Bindemanis. 
	Jau ziņots, ka Latvijas jauno vizītkarti veidojušas kompānijas "Metro Leo Burnett" un "Cuba Studio". 
Reklāmas filmas ilgums ir 45 sekundes, tās izveidei Tūrisma attīstības valsts aģentūras (TAVA) budžetā atvēlēti 20 000 latu. 
	Jau ziņots, ka jauno reklāmas klipu par Latviju šogad radīs televīzijas ziņu kanālā CNN. Latvijas reklāma starptautiskajā ziņu kanālā CNN maksās 54 000 ASV dolāru (apmēram 30 200 latu). Līgums ar CNN paredz, ka reklāmas klips par Latviju tiks izrādīts 57 reizes no 15.marta līdz 11.aprīlīm dažādās nedēļas dienās laikā no plkst.14 līdz 17. 
	TAVA šogad plāno sākt reklāmas kampaņu ārvalstīs, par galveno mērķi izvirzot reklāmu kādā no starptautiskajiem televīzijas kanāliem, kas aptvertu nozīmīgākās valstu grupas Eiropā un ārpus tās. 
	Papildus tam reklāmas klipu paredzēts pārraidīt arī valsts televīziju kanālos visā pasaulē, kā arī tūrisma izstādēs gadatirgos dažādās Eiropas valstīs. 

Kad laikam 
pēc visiem dabas likumiem
jāsāk iet uz pavasara pusi, pie mums 
ziema turpina ritēt pilnā sparā – ar sniegu, 
puteni un aukstumu. Reizēm gan uzspīd arī 
saulīte, taču biezo sniega segu tā nespēj no-
kausēt. Naktī gaisa temperatūra ir ap 
-9o C,  dienā – ap -7o C, bet kad 
saulīte spīd, tad gaiss sa-
silst līdz -3o C.

Anda Jansone, trešdien, 16. februārī