K a s   j a u n s   L a t v i j ā ? 
Nr. 382: 2005. g. 27. janvāris - 2. februāris

Eiropā un pasaulē...

Vīķe-Freiberga Putinam uzdāvina grāmatu par Latvijas vēsturi 20.gadsimtā 
LETA  01/27/05     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, šodien uzturoties Otrā pasaules kara beigu atceres pasākumos Polijā, tikās ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu un uzdāvināja viņam grāmatu krievu valodā par Latvijas 20.gadsimta vēsturi, aģentūru LETA informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga.
	Kā ziņots, Polijas pilsētā Krakovā norit plašs pasākums, kas veltīts Aušvicas koncentrācijas nometnes atbrīvošanas 60.gadadienai, un tajā pulcējas vairāku desmitu pasaules valstu vadītāji, arī Krievijas prezidents Putins, Francijas prezidents Žaks Širaks, Vācijas prezidents Horsts Kēlers, Izraēlas prezidents Moše Kacavs un citi.
	Pēc Rozenbergas teiktā, Vīķe-Freiberga pasākuma laikā piegājusi Putinam, apstiprinot viņam, ka gatavojas piedalīties 9.maija atceres pasākumā Maskavā. Vienlaikus prezidente uzsvēra, ka Latvijai un Krievijai jāturpina dialogs par vēsturi, lai tuvinātu abu valstu izpratni par to.
	Putins pateicies prezidentei par dāvinājumu.
	Prezidente tikusies arī ar vairāku citu valstu delegāciju vadītājiem.
	Iepriekšējā nozīmīgā Vīķes-Freibergas un Putina tikšanās notika 2001.gada 10.februārī Austrijā. Valsts prezidente, tiekoties ar Krievijas prezidentu, toreiz norādīja, ka jāsāk jauna lappuse abu valstu attiecībās un jārisina visi aktuālie dienaskārtības jautājumi.
	Pēc šīs tikšanās būtiska abu valstu attiecību uzlabošanās gan netika novērota. 

Nepieņem arī TP, LPP un ZZS lēmumprojektu par atbalstu prezidentes deklarācijai
LETA  01/27/05     Saeima, ceturtdien trīsreiz balsojot, kvoruma trūkuma dēļ nepieņēma Tautas partijas (TP), Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) un Latvijas Pirmās partijas (LPP) frakciju sagatavoto lēmumprojektu par atbalstu Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas izstrādātajai deklarācijai par Latvijas nostāju 9.maija uzvaras svinību un Otrā pasaules kara seku jautājumā. 
	Pirmajā balsojumā par deklarāciju nobalsoja 43 deputāti, divi bija pret, bet 49 deputāti balsojumā nepiedalījās. Otrajā balsojumā par atkal nobalsoja 43 tautas kalpi, četri bija pret, bet 47 balsojumā nepiedalījās. Savukārt trešajā balsojumā par bija 44 parlamentārieši, divi bija pret, bet nebalsoja 48 deputāti. Visas trīs reizes balsoja lēmumprojektu sagatavotāji - TP, ZZS un LPP deputāti, bet balsojumos nepiedalījās "Jaunā laika" (JL), "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) un Tautas saskaņas partijas (TSP) pārstāvji. 
	Šie balsojumi sekoja Saeimas lēmumam noraidīt JL un TB/LNNK sagatavoto alternatīvo lēmumprojektu "Par atbalstu Valsts prezidentes centieniem skaidrot Latvijas sarežģīto vēsturi". JL un TB/LNNK sagatavotais lēmumprojekts atšķīrās no pēc TP ierosinājuma tikai ar atsauci uz Latvijas un Krievijas 1920.gada 11.augusta miera līgumu, kurā "Krievija bez ierunām atzina Latvijas neatkarību, pastāvību un suverenitāti un uz mūžīgiem laikiem atteicās no visām suverēnām tiesībām, kuras tai piederēja attiecībā uz Latvijas tautu un zemi". 
	TP līderis Atis Slakteris aicināja balsot par deklarāciju, kura "ir guvusi milzīgu starptautisku rezonansi". 
	Politiķis prognozēja, ka gadījumā, ja Saeima nepaudīs atbalstu prezidentes deklarācijai, starptautiski izskanēšot, ka prezidentes paziņojumam nav atbalsta Saeimā, tādējādi "sīku ambīciju dēļ mēs būsim nodarījuši būtisku kaitējumu Latvijas tēlam". 
	Savukārt JL Saeimas frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis apgalvoja, ka mirklis atbalsta paušanai ir īstais, bet darbi neesot īstie. Politiķis aizstāvēja JL un TB/LNNK sagatavoto lēmumprojektu, bet TP piedāvāto lēmumprojektu viņš nosauca par "nevajadzīgu un nejēdzīgu dokumentu". 
	TSP līderis Jānis Jurkāns debatēs atgādināja, ka arī Baltijas hartā, kuru parakstīja Baltijas valstu un ASV prezidenti, nav vārda "okupācija", bet tiek runāts tikai par to, ka Baltijas valstis bija vardarbīgi inkorporētas. 
	Jurkāns arī pauda viedokli, ka ar prezidentes deklarāciju tiek mēģināts izprovocēt Krieviju, kura jau tāpat "sēž uz pulvera mucas". "Vai mēs ar savu ārpolitiku vēlamies izaudzināt jaunu Staļinu Krievijā?" retoriski vaicāja Jurkāns. 
	Savukārt TB/LNNK politiķis Juris Dobelis diskusiju par lēmumprojektu nosauca par "smieklīgu cīņu ar pamatīgu liekulības devu". 
	TP, ZZS un LPP lēmumprojektā tiek piedāvāts izteikt Saeimas atbalstu Valsts prezidentes deklarācijai, uzskatot to par "principiāli svarīgu Latvijas sarežģītās vēstures skaidrošanai pasaulei, panākot Latvijas okupācijas fakta starptautisku atzīšanu". 
	Lēmumprojektā Saeima arī aicinātu Eiropas Savienības un citu demokrātisko valstu parlamentus "paust atbalstu Latvijas prezidentes izstrādātajai un Saeimas atbalstītajai deklarācijai, veicinot izpratni par Otrā pasaules kara un totalitāro režīmu sekām Eiropā". 
	Kā ziņots, Vīķe-Freiberga, 12.janvārī paziņojot par lēmumu atsaukties Krievijas prezidenta Vladimira Putina uzaicinājumam un piedalīties 9.maijā Uzvaras dienas svinībās Maskavā, izplatīja deklarāciju, kurā pauž Latvijas nostāju 9.maija uzvaras svinību un Otrā pasaules kara seku jautājumā. 
Prezidente uzsvēra, ka Latvijai Otrais pasaules karš un okupācija beidzās tikai 1990.gada 4.maijā ar neatkarības deklarācijas pieņemšanu. 
	Atšķirībā no Beļģijas, Nīderlandes un vairākām citām Eiropas valstīm, kurām atbrīvošana no vācu fašistiskajiem okupantiem nozīmēja valstiskās neatkarības atjaunošanu, Latvijai Otrā pasaules kara beigas nozīmēja tikai padomju okupācijas turpinājumu. 
	Vīķes-Freibergas sagatavotajā deklarācijā norādīts, ka Otrais pasaules karš, kas izraisīja vislielāko upuru skaitu cilvēces vēsturē, noslēdzās ar viena totalitāra režīma - nacistiskā režīma - sakāvi. "Diemžēl pēc šī visai cilvēcei nozīmīgā notikuma Eiropā daudzas tautas neatguva brīvību un vēl piecus gadu desmitus bija spiestas dzīvot aiz cita totalitāra režīma "dzelzs priekškara", tajā skaitā brīvību zaudēja Baltijas valstis - Latvija, Lietuva, Igaunija," deklarācijā norāda Latvijas prezidente. 
	Prezidente arī uzsver, ka šī cilvēces asiņainākā kara iemesls bija divu diktatoru, Hitlera un Staļina, tieksme pārvaldīt pasauli. Tieši abu totalitāro režīmu diktatori ir atbildīgi par miljoniem savu karavīru un civiliedzīvotāju dzīvību. "Pieminot Otrajā pasaules karā kritušos un cietušos, mēs nekad nedrīkstam aizmirst Hitlera un Staļina noziegumus," norāda Vīķe-Freiberga. 
	Deklarācija ar pavadvēstuli tika nosūtīta Krievijas prezidentam Putinam, Eiropas Savienības valstu vadītājiem, ASV, Austrālijas un Kanādas vadītājiem, kā arī Moldovas, Gruzijas, Ukrainas, Turcijas vadītājiem. Deklarācijas izplatīšana aktīvi ir iesaistīts Latvijas diplomātiskais dienests. 
	Prezidentes izplatītā deklarācija jau ir izpelnījusies asu Krievijas politiķu nosodījumu, piemēram, Krievijas Ārlietu ministrija oficiālā paziņojumā minēto dokumentu ir nodēvējusi par absurdu, paužot viedokli, ka tajā izteiktās nostājas liecina par negatavību nopietnam starpvalstu dialogam. 
	"Oficiālās Rīgas izvirzīto tēzi par Padomju Savienības un hitleriskās Vācijas vienādo atbildību par 1941.-1945.gada pasaules traģēdiju un tās upuriem "nevar nodēvēt citādi kā par absurdu," paziņojis Krievijas Ārlietu ministrijas oficiālais pārstāvis Aleksandrs Jakovenko, "mēs uzskatām šo paziņojumu par kārtējo mēģinājumu sagrozīt Otrā pasaules kara vēsturi." 

Kaļužnijs arī pēc Okupācijas muzeja apmeklējuma neatzīst Latvijas okupāciju 
LETA  01/28/05     Krievijas vēstnieks Viktors Kaļužnijs arī pēc Latvijas Okupācijas muzeja apmeklējuma nav gatavs atzīt padomju okupācijas faktu.
	To viņš žurnālistiem šodien atzina pēc muzeja apmeklējuma, kurā viņu pavadīja ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP).
	Pēc Kaļužnija domām, Okupācijas muzeja ekspozīcija esot vienpusēja. Pēc tās apskates viņam radies ļoti daudz jautājumu un neskaidrību.
	Viņš aicināja vēsturi apskatīt no dažādiem skatu punktiem un, runājot par Latvijas atrašanos Padomju Savienības sastāvā, neaizmirst par rūpnieciskajiem sasniegumiem, ko, viņaprāt, nesis padomju režīms.
	Vēstniekā neizpratni izraisīja tas, ka muzejā vienkopus izvietoti divu totalitāro režīmu vadoņu - Hitlera un Staļina - portreti. Viņaprāt nacistiskais un padomju režīms nav salīdzināmi.
	Savukārt Pabriks žurnālistiem norādīja, ka katram inteliģentam cilvēkam būtu jāapmeklē Okupācijas muzejs. Pēc viņa teiktā, daudzie jautājumi, kas radušies vēstniekam, ir labs atskaites punkts vēsturiskās diskusijas turpināšanai starp abām valstīm.
	Savukārt Kaļužnijs stingri pieturas pie viedokļa, ka vēstures jautājumi atstājami vēsturnieku pārziņā, bet politiķiem jādomā, kā uzlabot abu valstu attiecības, raugoties nākotnē. 

ES uz liberālisma takas 
Ilze Garoza,  NRA  01/28/05     Eiropas Komisijas izstrādātais plāns izraisa kritiskas atsauksmes no sociālistu un zaļo puses.
	Ekonomikas attīstības veicināšana un darba vietu skaita palielināšana saskaņā ar Eiropas Komisijas prezidenta Žozē Manuela Barrozu trešdien Eiropas Parlamenta sēdē prezentēto stratēģisko plānu nākamajiem pieciem gadiem būs galvenās prioritātes Eiropas Komisijas darbā. 
	Ar Eiropas Komisijas piedāvāto plānu cerēts iedzīvināt pirms pieciem gadiem pieņemto ambiciozo Lisabonas stratēģiju, kas paredz līdz 2010. gadam izveidot ES par konkurētspējīgāko un ietekmīgāko ekonomisko zonu pasaulē. Tomēr kritiķi apgalvo, ka Eiropai nav izredžu sasniegt šo mērķi, pat ja ES dalībvalstu līderi martā paredzētajā sammitā vienosies par stratēģijas iedzīvināšanas mēģinājumu.
	"Nevar būt vairāk Eiropas par mazāku naudu," EP deputātiem sacīja Ž. Barrozu, atgādinot par atsevišķu valstu vēlmi samazināt finansiālo ieguldījumu ES budžetā. Saskaņā ar pašreizējo ES budžetu, kas apstiprināts līdz 2006. gadam, ES politikas finansēšanai EK rīcībā ir 1,24 procenti no dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP). Lielbritānija, Francija, Vācija, Austrija, Zviedrija un Nīderlande to vēlas samazināt līdz vienam procentam no dalībvalstu IKP.
	Ž. Barrozu prezentētais ES attīstības plāns nākamajiem pieciem gadiem izraisījis Eiropas sociālistu un zaļo protestus - viņi uzskata, ka tas ir pārāk liberāls. Saskaņā ar plānu līdzšinējā ES dominējošā sociālā modeļa vietā, kuru savu pilnvaru laikā veidoja iepriekšējais Eiropas Komisijas prezidents Romāno Prodi, stāsies daudz liberālāki mehānismi, ar kuriem iecerēts veicināt straujāku ES attīstības augšupeju. 
	EK prezidents savukārt noraida apgalvojumus, ka viņa piedāvātais plāns ir ultraliberāls, uzstājot, ka tikai šādā veidā iespējams nodrošināt sociālā modeļa saglabāšanu nākotnē, kas citādi lemts neveiksmei. Saskaņā ar Ž. Barrozo piedāvāto plānu kohēzijas fondu mehānismus paredzēts izmantot, lai veicinātu konkurētspēju un ekonomikas izaugsmi un mazinātu ekonomiskās attīstības nevienlīdzību ES reģionos. "Cilvēku pamattiesību aizstāvībai un cīņai pret diskrimināciju jāierindojas ES prioritāšu augšgalā, paredzot jaunus veidus neiecietības apkarošanai un Eiropas pamattiesību aģentūras izveidi," uzskata EK prezidents.
	"Sociālistu grupa sagaida, ka Ž. Barrozu skaidri apliecinās Eiropas sociālā modeļa aizstāvību un attīstību," vēl pirms plāna publiskošanas sacīja EP sociālistu grupas vadītājs Martins Šulcs. Pēc Ž. Barrozu uzstāšanās EP viņš atzina, ka EK prezidents ir spējis uzklausīt "progresīvus priekšlikumus", bet brīdināja, ka Eiropas sociāldemokrāti nekad nepieļaus sociālo standartu samazināšanu. Sociālistu un zaļo bloka nostāja Ž. Barrozu varētu būt izšķiroša, kad EP notiks balsojums par EK izstrādātā plāna apstiprināšanu. Jāatgādina, ka jau pagājušā gada rudenī M. Šulca vadītā grupa parlamentā demonstrēja savu ietekmi, noraidot Ž. Barrozu piedāvāto EK sastāvu, protestējot pret pretrunīgi vērtētā itālieša Roko Butiljones iekļaušanu EK komandā. 
	Līdzīgi kā M. Šulcs EP zaļo grupas vadītājs Daniels Kons Bendits uzskata, ka bijušais centriski labējais Portugāles premjerministrs demonstrējis nepietiekamu ieinteresētību sociālo tiesību un vides aizsardzības jomā. Pēc stratēģiskā plāna prezentācijas Eiropas komisārs no Lielbritānijas Pīters Mendelsons žurnālistiem pavēstīja, ka šis nav jautājums par izvēli starp ekonomikas izaugsmi vai sociālo kohēziju un vides aizsardzību. "Ekonomiskā izaugsme ir pamats pārējām divām [politikām]," apliecinot atbalstu Ž. Barrozu plānam, sacīja P. Mendelsons. "Enciklopēdijai līdzīgas programmas vietā, no kuras tikai puse tiek īstenota dzīvē, Barrozu vēlas būt pieticīgāks un pragmatiskāks savos plānos," piebilda Eiropas komisārs.
***
Kā Eiropas Komisija cer sasniegt plānā izvirzītos mērķus?
	Labklājība
- Izmantot Lisabonas stratēģijā paredzētos mehānismus 
- Reformēt izaugsmes un stabilitātes paktu (Māstrihtas kritēriji), lai veicinātu stabilitāti
- Attīstīt jaunās paaudzes zinātnes programmas, lai panāktu milzu lēcienu Eiropas zinātnes laukā
- Jaunas programmas izstrāde, lai veicinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju pasaulē
- Labāku regulatoro mehānismu izstrāde, lai nodrošinātu augstākas kvalitātes un vieglāk saprotamu likumu pieņemšanu
	Solidaritāte
- Panākt vienošanos par investīciju palielinājumu trūcīgajos ES reģionos
- Jauna pieeja jaunatnes jautājumu risināšanai 
- Jauna sociālās politikas izstrāde, kuras mērķis būs nodrošināt kvalitatīvu darba vidi un līdztiesību darba tirgū
- Ilgtermiņa plāna izstrāde, kura mērķis būs nākamo desmit gadu laikā risināt klimata maiņas jautājumu
	Drošība 
- Ārējās ES robežas uzturēšanas izdevumu nastas dalīšana
- Pamattiesību aģentūras izveide, kuras uzdevums būs nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību visā Eiropā
- Jauna pieeja legālās imigrācijas potenciāla izmantošanai Eiropā
- Jaunas normas drošības uzlabošanai jūras pasažieriem un vides aizsardzībai
	Ārpolitika
- Jaunu partnerības līgumu slēgšana ar ES kaimiņvalstīm
- Attiecību noregulēšana ar ASV
- Stratēģijas izstrāde Āfrikas problēmu risināšanai

Kaļužnijs domas nemaina 
Gunta Sloga, Diena  01/29/05     Krievijas vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs piektdien kļuva par pirmo šīs kaimiņvalsts diplomātu, kurš apmeklēja Okupācijas muzeju.
	"Kas tas tāds?" piektdien jautāja Krievijas vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs, Okupācijas muzejā ieraudzīdams baraku, kur izsūtījumā Sibīrijā savulaik dzīvojuši latvieši. Šis nebija vienīgais represijās cietušos aizvainojošais jautājums vai izteikums, ko pauda pirmais okupācijas varu baiso noziegumu liecību glabātavu apmeklējušais Krievijas diplomāts. Uz Sibīriju izsūtīto cilvēku mantu stendā ieraugot arī velteņus, viņš priecīgs stāstīja, ka šī joprojām ir pieprasīta un kvalitatīva prece Krievijā. Citā stendā ieraudzījis izsūtījumā Sibīrijā darinātas vīzes, V.Kaļužnijs secināja: "Tās nēsāja pirms tūkstoš gadiem." 
	Kad un kas nēsāja šīs vīzes, to V.Kaļužnijam izskaidroja vēstnieku pavadījušais Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP), bet okupācijas jautājumā abas puses tāpat kā iepriekš palika pie sava. Krievijas vēstnieks paziņoja, ka nav gatavs atzīt okupācijas faktu, un pauda sašutumu, ka Okupācijas muzejā līdzās novietoti Hitlera un Staļina portreti, lai gan viņu rīcība neesot salīdzināma.
	V.Kaļužnijs muzeja apmeklējumu nevēlējās afišēt. Ienācis muzejā, vēstnieks lūdzis to slēgt, taču tam nepiekrita darbinieki, jo ēkā bija vēl citi apmeklētāji. Vēstnieks arī nelaipni sasveicinājies ar muzeja direktori, kas, būdama trimdas latviete un nezinādama krievu valodu, viņu sagaidot uzrunājusi latviski, Dienai stāsta kāds muzeja darbinieks.
	Muzeja ekspozīciju V.Kaļužnijs apskatīja A.Pabrika, kāda vēstniecības darbinieka un vēsturnieka Heinrika Stroda pavadībā. Vēstnieks vairākkārt iebilda H.Stroda stāstītajam. Viņaprāt, liecības par strīdīgajiem 1940.gada 17.jūnija notikumiem esot dažādas. V.Kaļužnijs nesen runājis ar kādu latvieti, kas tolaik bijusi maza meitene, un viņa stāstījusi, ka padomju armijas ienākšana uztverta ar prieku.
	Runājot par to, cik dažādi var traktēt notikumus, īpaši lielus pārmetumus V.Kaļužnijis raidīja presei. "Iedodiet viņiem labi daudz naudas, un viņi vienā dienā cilvēku padarīs par mēslu, bet nākamajā dienā atkal par labo," sacīja vēstnieks. Tāpat esot ar deklarāciju par Latvijas un Krievijas politiskajām attiecībām - vienā dienā varot radīt labu, otrā - sliktu. 
	V.Kaļužnijs bija acīmredzami apjucis, kad muzeja augšstāvā pēkšņi ieradās pārdesmit žurnālistu. Pēc īsa brīža viņš lūdza presi iet prom: "Man taču arī ir cilvēktiesības." Žurnālisti neklausīja. Fotoaparātu, kameru un diktofonu ieskauts, sūtnis tupināja muzeja apskati. Vēstnieka pavadoņiem stāstot par izsūtīšanu uz Sibīriju, V.Kaļužnijs atgādināja, ka jau cara laikos cilvēki uz turieni sūtīti katorgā. "Pēc revolūcijas arī Staļins un Ļeņins aizbrauca uz Sibīriju," viņš sacīja, ļaudams noprast, ka Krievijā izsūtīšana bijusi ierasta.
	Pie stenda par vācu okupācijas laiku V.Kaļužnijs aicināja līdzās Hitlera ģīmetnei novietot lielu uzrakstu, kurā būtu pateicība padomju spēkiem par atbrīvošanu no nacisma. Viņš bija neizpratnē, kādēļ tik maza ekspozīcijas daļa atvēlēta vācu okupācijai.
	Pie stendiem, kuros stāstīts par trešās okupācijas sākšanos Latvijā, A.Pabriks paaicināja vēstnieku nostāk un lūdza presi atkāpties. Abi kādu brīdi runāja divatā - par diplomātiskiem jautājumiem, vēlāk sacīja ministrs. Pēc sarunas abi devās uz muzeja izeju, jo, kā teica A.Pabriks, turpmāku apskati traucēja žurnālisti.
	Vēstnieks, parakstīdamies muzeja viesu grāmatā, atzina, ka pamet to ar pretrunīgām jūtām, jo šeit vēsture tiek traktēta vienpusēji. "Ļoti daudz jautājumu: kāpēc, kāpēc...?" rakstīja V.Kaļužnijs. Viņš atgādināja, ka vēsturei ir gan baltie, gan melnie plankumi un tā ir "jāuztver tāda, kāda tā ir". Ar vēsturi jānodarbojoties vēsturniekiem, ne politiķiem. 
	Pēc tam presei V.Kaļužnijs atgādināja leģionāru gājienus un noraidīja Ribentropa-Molotova pakta nozīmi. Vēstnieks bija sašutis, ka muzejā netiek stāstīts par Latvijas industrializāciju pēc Otrā pasaules kara un citu PSRS reģionu palīdzību tās atjaunošanā. Tiesa, šo laika posmu muzeja stendos viņš nemaz neapskatīja. Jautāts par spilgtākajiem iespaidiem muzejā, vēstnieks sacīja, ka ikviena nāve viņam raisa līdzjūtību, un tūlīt sāka stāstīt par Salaspils memoriāla apmeklējumu ceturtdien.
	Jāpiebilst, ka arī Krievijas prezidents Vladimirs Putins kārtējo reizi licis noprast, ka Maskava nav gatava pārvērtēt vēsturi. Ceturtdien holokausta piemiņas pasākumā Aušvicā viņš sacīja, ka "jebkādi centieni pārrakstīt vēsturi, mēģinot vienā rindā nostādīt upurus un bendes, atbrīvotājus un okupantus, ir amorāli". 
	H.Strods, kuram nācās uzklausīt V.Kaļužnija iebildes, uzskata, ka Krievija joprojām nespēj atzīt Latvijas okupācijas faktu gan morālu, gan politisku un saimniecisku motīvu dēļ. Viņš atstāsta vēstniekam sacīto: "Es viņam teicu: mēs varam piedot [par okupāciju], ja kāds to lūdz, bet nevarēsim aizmirst nekad."

Prezidente intervijā "National Post" skaidro Latvijas vēsturi
LETA  01/30/05     Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga Pasaules Ekonomikas foruma Davosā ietvaros šodien sniedza interviju Kanādas laikrakstam "National Post", kurā skaidroja Latvijas vēsturi, kā arī Latvijas nostāju Eiropas Savienības (ES) paplašināšanas jautājumā. 
	Kā informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, atbildot uz jautājumu par viņas sagatavoto deklarāciju saistībā ar plānoto dalību Uzvaras dienas svinībās Maskavā, Vīķe-Freiberga plaši skaidrojusi Latvijas nonākšanu autoritāras sistēmas pakļautībā. 
	Savukārt skaidrojot Latvijas attieksmi pret ES paplašināšanos, prezidente norādījusi, ka valstīm, kuras vēlas iestāties ES, ir jāizsaka šī vēlēšanās un tām arī jāatbilst Kopenhāgenas kritērijiem. Prezidente ir atzinusi, ka Ukraina un Turcija ir Eiropas vēstures, kultūras un reliģijas sastāvdaļa un viņa saskata iespēju, ka šīs valstis varētu pievienoties ES. 
Prezidente arī uzsvēra Latvijas lomu ES kaimiņvalstu stabilitātes un attīstības nodrošināšanā un paziņoja, ka šajā jomā viņa redz Latvijas iespēju dot pienesumu ES kopējai stabilitātei. 
	Pašlaik prezidente piedalās valstu līderu neformālās pusdienās, pēc kurām uzsāks mājupceļu. 

Jaunā ASV vēstniece cer uz sadarbību demokrātijas un labklājības nodrošināšanā Centrāleiropā 
LETA  01/31/05     Jaunā ASV vēstniece Latvijā Ketrīna Toda Beilija, kura šodien ieradās Rīgā, vēlas sadarboties ar Latviju un citiem partneriem, lai nodrošinātu demokrātiju un labklājību Centrāleiropā un aiz tās robežām.
	Beilija, uzrunājot žurnālistus, sacīja, ka ASV un Latvijai kopīgi jāstrādā brīvības un labklājības veicināšanā, kā arī starptautiskā terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā. "Šīs ir tikai dažas no jomām brīvības laukā, kurā mums kopā jāstrādā," piebilda vēstniece.
	Viņa, gatavojoties jaunajiem pienākumiem, esot daudz guvusi no sarunām ar savu priekšgājēju Braienu Karlsonu, kā arī citiem cilvēkiem, kas labi pazīst Latviju.
	Beilija sākusi mācīties latviešu valodu, kas vēstniecei būšot patiess izaicinājums. Šodien Beilija apliecināja jau iegūtās prasmes, sveicinot žurnālistus latviešu valodā. Vēstniece esot paguvusi iepazīt arī Latvijas vēsturi.
	"Es zinu, ka tikai pirms desmit dienām Latvija atzīmēja četrpadsmito gadadienu kopš barikāžu laika - tajās saspringtajās dienās Latvijas atdzimšanas brīnums vēl bija neskaidrs. Fakts, ka ASV bija uzticīga Latvijai padomju ēras tumšajos gados, amerikāņiem kalpo par iedvesmas avotu," norādīja vēstniece.
	Viņa piebilda, ka ASV lepojas arī ar to, ka, Latvijai atjaunojot neatkarību 1991.gadā, ASV sniedza aktīvu atbalstu centienos atgūt Latvijai savu vietu demokrātisko nāciju saimē.
	Beilija pieminēja arī Latvijas kļūšanu par Eiropas Savienības (ES) un NATO dalībvalsti, norādot, ka Latvija ir nelokāma NATO sabiedrotā un principiāla balss ES.
	Vēstniece gaidot brīdi, kad varēs tikties ar Latvijas cilvēkiem gan Rīgā, gan citviet valstī.
	"Es ļoti vēlos uzzināt vairāk par jūsu lielisko valsti un tās vēsturi, un arī dalīties ar jums savās zināšanās par ASV. Latvijas "atklāšana", tās dažādās sabiedrības grupas un dažādie reģioni būs svarīgs aspekts mana darba laikā vēstnieces amatā," sacīja Beilija.
	Vēstniece solīja darīt visu, kas ir viņas spēkos, "lai veicinātu vislabākās attiecības starp abām mūsu dižajām valstīm".
	Jau ziņots, ka akreditācijas vēstuli Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai Beilija iesniegs 4.februārī.
	ASV prezidents Džordžs Bušs nominēja Beiliju vēstnieka amatā pagājušā gada 8.septembrī, bet ASV Senāts viņu apstiprināja 21.novembrī. Vēstnieka zvērestu ASV valsts sekretāram Kolinam Pauelam viņa deva 13.janvārī.
	Līdz šim Beilija darbojās Kentuki štata Republikāņu partijas Nacionālajā komitejā. Viņa bija arī Republikāņu padomes līdzpriekšsēdētāja. Beilija darbojās Vašingtonas Kenedija centra prezidenta konsultatīvās komitejas un Luisvilas universitātes Makkonela politiskās vadības un izcilības centra valdēs.
	Indiānā dzimusī Beilija astoņus gadus nostrādājusi par pamatskolas skolotāju. 1984.gadā Luisvilā viņa kļuva par līdzdibinātāju patvēruma vietai ģimenēm, kuru smagi vai neārstējami slimie bērni tiek aprūpēti tuvējās slimnīcās. Intereses par bērniem mudināta, viņa pirms diviem gadiem izveidoja labdarības organizāciju "Operation Open Arms", kas rūpējas par bērniem, kuru mātes atrodas ieslodzījuma vietās. Līdz šim viņa bija organizācijas prezidente un par šo darbu 2003.gadā saņēma "Mitsubishi Motors" sponsorēto balvu "Neapdziedātā varone".
	Beilija bijusi brīvprātīgā Kentuki Operas un Kentuki Mākslas un amatniecības fonda valdēs. Viņa aktīvi piedalījās Makkonela kampaņā ASV Senāta vēlēšanās, Republikāņu Nacionālajā senatoru komitejā un Republikāņu gubernatoru asociācijā.
	2002.gadā viņa saņēma Tilforda Peina balvu par izcilu brīvprātīgās darbu un ieguldījumu politikā. 
	Vēstniece ir precējusies ar Ērvinu Beiliju. Viņiem ir četri bērni. 

Latvijas prezidentes skaidrojumi par vēsturi saniknojuši Krieviju 
Gunta Sloga,  Diena  02/01/05     Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai, paziņojot par piedalīšanos 9.maija svinībās Maskavā un pievēršoties pamatīgai valsts vēstures skaidrošanai starptautiskajā sabiedrībā, izdevies pārsteigt un saniknot Krieviju, tāpēc tā netaupa asus vārdus. To Dienai pirmdien atzina Krievijas politikas pārzinātāji, komentējot šīs valsts Ārlietu ministrijas (ĀM) pārmetumus V.Vīķei-Freibergai.
	"Var tikai nožēlot, ka kaimiņvalsts līderei nav cieņas pret visai civilizētajai pasaulei svēto dienu. No otras puses, šodien pēc neskaitāmajiem Latvijas prezidentes "skaidrojumiem" esam guvuši iespēju vēl labāk saprast, kāda konfigurācija ir "draudzīgajai rokai", ko V.Vīķes-Freibergas kundze pastiepj Krievijai," teikts Krievijas ĀM paziņojumā. Tajā likts noprast, ka prezidentei jāuzņemas atbildība par abu valstu attiecību pasliktināšanos.
	"V.Vīķes-Freibergas kundzei, šķiet, negribas braukt uz Krieviju. Acīmredzot tieši tādēļ arī tiek mēģināts izdarīt visu iespējamo, lai Maskava pati atsauktu priekšlikumu," paziņoja Krievijas ĀM. 
	V.Vīķes-Freibergas preses sekretāre Aiva Rozenberga šos izteikumus nevēlējās komentēt. Diena jau vēstījusi, ka V.Vīķe-Freiberga, janvāra sākumā izlemdama doties uz Maskavu, solīja skaidrot starptautiskajai sabiedrībai Otrā pasaules kara radītās sekas Latvijā.
	Tikmēr bijušais diplomāts Pēteris Viņķelis, vērtējot V.Putina izteikumus pēdējā laikā, secina, ka Kremlis cenšas vilkt paralēles starp Staļina un sabiedroto kopīgo cīņu pret Hitleru un V.Putina šodienas kopīgo cīņu ar Rietumu sabiedrotajiem pret teroru. Taču, pēc bijušā diplomāta domām, V.Vīķe-Freiberga jauc šos Kremļa plānus, jo, runādama par 9.maiju, salīdzina nacisma un komunisma noziegumus. Pašlaik notiekošais esot publicitātes cīņa starp abām pieejām, saka P.Viņķelis. 
	"Krievija pati ir uzkāpusi uz grābekļa, ko bija nolikusi Baltijai," saka bijušais Krievijas Valsts domes deputāts Aivars Lezdiņš. Viņaprāt, Kremli saniknojis prezidentes lēmums tik ātri paziņot par došanos uz Maskavu, kas viņai deva četru mēnešu laiku skaidrot savu pozīciju starptautiskajā sabiedrībā.

Koalīcija gatava atbalstīt prezidenti, Pabriks vēršas ES 
Gunta Sloga, Sanita Jemberga Briselē,  Diena  02/01/05     Gaisotnei ap Latvijas prezidentes došanos uz Uzvaras dienas svinībām Maskavā ik dienu kļūstot arvien nokaitētākai, Latvija pirmdien skaidroja ES valstīm lēmuma smagumu un lūdza divpusējos kontaktos ar Krieviju aicināt parakstīt robežlīgumu vēl pirms 9.maija svinībām. Turklāt Latvijā valdošās koalīcijas partijām pirmdien beidzot izdevās vienoties par visām pieņemamu lēmumprojektu, kurā atbalstīta prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas īstenotā ārpolitika.
	"Es norādīju uz lēmuma smagumu, kas prezidentei un valdībai bija jāiznes, pieņemot lēmumu braukt, un aicināju visus atgādināt Krievijai, ka mēs esam gaidījuši uz šo līgumu septiņus gadus un uzskatām, ka tas ir jāparaksta līdz aprīļa beigām," Dienai teica ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). Latvija nenoraidot iespēju robežlīgumu parakstīt arī 10.maijā, bet tad ne augstākajā līmenī, un "ātrāk tas būtu patīkamāk", sacīja ministrs. No Latvijas diplomātu teiktā nav secināms iemesls, kādēļ vēršanās pie pārējām ES valstīm notiek tieši tagad. Pēc A.Pabrika stāstītā, uz paziņojumu reaģējusi ES ārlietu komisāre Benita Ferēro-Valdnere, ES prezidējošā Luksemburga un Skandināvijas valstis. "Ferēro-Valdneres kundze tā arī skaļā balsī pateica, ka viņa, protams, saprot, ka 1945.gada 8.-9.maijs Baltijā nozīmēja nākamo okupāciju - tā ka lingvistiski un verbāli šis vārds [okupācija] te tika pateikts," teica A.Pabriks.
	Tikmēr Latvijā valdošās koalīcijas pārstāvji pirmdien pauda gandarījumu, ka beidzot vienojušies par atbalstu prezidentes pūliņiem skaidrot valsts vēsturi. Lēmumprojektā, par kuru vienojās Jaunais laiks, Tautas partija, Latvijas Pirmā partija un Zaļo un zemnieku savienība, ir tikai viens teikums: "Latvijas Republikas Saeima nolemj izteikt atbalstu Valsts prezidentes centieniem skaidrot starptautiskajai sabiedrībai Latvijas sarežģīto vēsturi, lai panāktu Latvijas okupācijas fakta vispārēju starptautisku atzīšanu." Kā jau vēstīts, pagājušajā nedēļā TP nespēja gūt Saeimas atbalstu lēmumprojektam, kurā atzinīgi novērtēts prezidentes vēstījums starptautiskajai sabiedrībai. Taču TP koalīcijas partneris JL atteicās atbalstīt šo priekšlikumu. Tā vietā partija kopā ar TB/LNNK uzstāja, ka ir jāpauž vispārīgs atbalsts prezidentes pūliņiem skaidrot Latvijas vēsturi. Abas partijas arī vēlējās, lai Saeima atzīst, ka 1920.gada Krievijas un Latvijas miera līgums ir abu attiecību pamatā. 
	TP frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš, atgādinot pirmdien pausto Krievijas kritiku prezidentei, uzsvēra, ka pienācis īstais laiks demonstrēt Saeimas atbalstu V.Vīķei-Freibergai. Savukārt JL frakcijas priekšsēdis Kārlis Šadurskis skaidroja, ka līdzšinējiem abu pušu priekšlikumiem bija "atšķirīga filozofija". "Man ir prieks, ka TP tagad ir gatava sarunām. Tā ir laba sadarbības skola koalīcijai," sacīja JL pārstāvis. Neoficiāli avoti gan vēsta, ka, iespējams, JL piekritis kopīgajam lēmumprojektam, jo koalīcijas partneri atbalstījuši plānus izstrādāt totalitārā komunisma nosodījuma deklarāciju, kurā, kā stāsta K.Šadurskis, paredzēts minēt arī 1920.gada miera līgumu.
	Tikmēr Briselē Latvija pārējām ES valstīm pirmdien nodevusi rakstisku informāciju, kurā skaidro, ka V.Vīķe-Freiberga dosies uz Maskavu, lai godinātu cilvēkus, kas miruši par brīvību Eiropas tautām, un aicina nosodīt gan nacistu pastrādātos noziegumus, gan "piedāvāt skaidru un godīgu vērtējumu Staļina un viņa PSRS darbībām Austrumeiropā un Baltijas jūras reģionā". Latvija cerot, ka pirms 9.maija svinībām ES nāks klajā ar Staļina režīma noziegumu un Ribentropa-Molotova pakta novērtējumu.

Krievija vēršas pret Latvijas vēsturnieku
Agnese Margēviča,  NRA  02/02/05     Krievija ir satraukusies un baidās no savas vēstures ēnas, vakar asi paziņoja Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks. Par kaimiņvalsts vājumu liecinot saņemtie mājieni par vēsturnieka Aivara Strangas iespējamu neielaišanu Krievijā, kā arī pirmdien Maskavas izplatītais asais paziņojums, kurā nosodīti Vairas Vīķes-Freibergas centieni skaidrot vēsturi. 
	Kaut arī vīzu iebraukšanai Krievijā saņēmis, vēstures profesors Aivars Stranga vakar paziņoja, ka nedosies uz Maskavu, kur ieplānota grāmatas Latvijas vēsture. 20. gadsimts prezentācija un piedalīšanās zinātniskā konferencē, lai skaidrotu Ribentropa - Molotova paktu un Latvijas okupāciju. Vēsturnieks no brauciena atteicies, jo saņemti mājieni, ka viņu varētu nepārlaist pāri robežai. Uz Maskavu tomēr devās trīs citi vēsturnieki - Antonijs Zunda, Kārlis Daukšts un Inesis Feldmanis.
	Pēc paša A. Strangas teiktā, nojautu, ka, par spīti vīzai, viņu varētu nepārlaist pāri robežai, vēsturnieks guvis, caurskatot Krievijas interneta portālus. Viņš citēja Krievijas portāla regnum.ru rakstu, kurā nodēvēts par "latviešu vēsturnieku rusofobu", kam it kā liegta iebraukšanas vīza, kas nav tiesa. "Nu kāds tam sakars ar rusofobiju? Viss, ko saku, ir fakti," Neatkarīgajai neizpratnē pauda A. Stranga. 
	Neatkarīgās rīcībā esošā informācija liecina - neoficiāli mājieni, ka vēsturnieku varētu neielaist Krievijā, saņemti pa diplomātiskajiem kanāliem.
	Ārlietu ministra preses pārstāve Dagnija Stuķēna noliedza, ka tādi saņemti Ārlietu ministrijā (ĀM). Latvijas vēstniecības Maskavā preses atašejs Nils Josts atzina, ka informācija par A. Strangas iespējamu neielaišanu Krievijā saņemta no Rīgas. Lūgts precizēt, vai informācijas avots bijusi Latvijas ĀM, atašejs atteicās sniegt komentārus. "Krievijā dažam labam ir bail no savas vēstures ēnas. (..) Viņi negribētu to [A. Strangas sniegto vēstures skaidrojumu] dzirdēt pie sevis," vēsturnieka iespējamo neielaišanu komentē Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks. 
	Latvijas ārlietu ministrs vakar asiem vārdiem komentēja Krievijas ĀM pirmdien izplatīto paziņojumu, kurā nosodīti V. Vīķes-Freibergas centieni pasaulē izplatīt Latvijas viedokli par valsts okupāciju un Otrā pasaules kara sekām, tos nodēvējot par necieņu pret uzvaras dienu. Pēc ārlietu ministra domām, Maskavas paziņojuma rupjais tonis norāda uz Krievijas vājumu, uz tās satraukumu. 
	"Daļa Krievijas amatpersonu un sabiedrības neorientējas Eiropas vēsturē, un dažām šīs valsts institūcijām vajadzētu nodarboties ar kaut ko prātīgāku, lai veidotu kaimiņattiecības," pauda A. Pabriks. "Es ceru, ka prezidente turpinās izskaidrošanu, viņa to dara ļoti nosvērti, nekrītot nekādās rusofobijās," pauda A. Stranga.
	Pārrunas ar Eiropas Savienības amatpersonām ārlietu ministram devušas pārliecību, ka arī viņi uzskata par nepieņemamu stilu, kādā Maskava gatavojas 9. maija svinībām, proti, plāno atjaunot pieminekļus Staļinam. "Prezidente un Latvijas amatpersonas šādu pieminekļu tuvumā, protams, nestāvēs," uzsvēra A. Pabriks.
	Ministrs arī paziņoja, ka Latvija neparakstīs Maskavas iniciētu politisko deklarāciju par abu valstu attiecībām, ja tās tekstā neizdosies iekļaut mūsu valstij svarīgas lietas. Krievijas ĀM vakar nāca klajā ar atgādinājumu par vēlmi 10. maijā Maskavā parakstīt politisko deklarāciju par starpvalstu attiecībām un publiskoja decembrī Latvijai un Igaunijai nosūtīto deklarāciju tekstus. Šim solim sekoja Krievijas ziņu aģentūru Interfax un RIA Novosti izplatītais kāda anonīma ārpolitikas eksperta viedoklis, ka bez politiskās deklarācijas parakstīšanas Latvijai neizdosies normalizēt attiecības ar Krieviju. Kā zināms, Latvijas amatpersonas jau norādījušas, ka Krievijas piedāvātā deklarācija ir nepieņemama, un Latvijas ĀM jau sagatavots cits deklarācijas teksts, ko drīzumā nosūtīs Maskavai.

Kaimiņi nepiebalso Latvijas nostājai 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  02/02/05     Sanāksmē, kur pie galda sēdēja trīs valstis ar vienādu pagātni, kamēr viena runāja, pārējās klusēja.
	Lietuva un Igaunija atteikušās pievienoties dokumentam, ko Latvija nosūtījusi visām ES valstīm. Tajā skaidroti iemesli, kāpēc Latvija dodas uz pretrunīgi vērtētajām Krievijas 9.maija svinībām, un sabiedrotie aicināti dot politisku novērtējumu Staļina režīma noziegumiem un Ribentropa-Molotova paktam. Tas kārtējo reizi liek uzdot jautājumu par daudzinātās baltiešu vienotības esību dzīvē.
	Latvija pagājušajā nedēļā nosūtīja visām ES valstīm informatīvu materiālu, kurā aicina pievērst uzmanību traģiskajiem Otrā pasaules kara notikumiem Eiropā un uzsver gan nepieciešamību nosodīt nacisma noziegumus, gan novērtēt Staļina režīma nodarījumus. Dokumentā teikts, ka Latvijai ir ļoti svarīgi, lai ES valstis, īpaši sabiedrotās Otrajā pasaules karā, kā arī Vācija un ASV svinību kontekstā atcerētos baltiešu traģēdiju un novērtētu paktu, kas ļāva "diviem totalitārajiem režīmiem okupēt un iznīcināt suverēnas Nāciju līgas valstis". Uzsvērts arī - pieņemot Vladimira Putina ielūgumu, Latvija izstiepusi pretī Maskavai draudzīgu roku, un tas ir solis uz Eiropas kopējās ārējās un drošības politikas stiprināšanu. 
	Latvijas diplomāti apgalvo, ka Igaunijai un Lietuvai piedāvāts tam pievienoties, bet tās nav vēlējušās.
	"Viņi nav gatavi," Dienai skaidroja diplomātiskie avoti. Taču tā pirmdien ārlietu ministru sanāksmē izveidojās situācija, kad ap galdu bija trīs valstis ar vienādu vēsturi, un, kamēr viena runāja, pārējās klusēja. Uz paziņojumu nereaģēja arī neviena cita valsts, vienīgi ES prezidējošā Luksemburga paziņoja, ka lēmumu doties uz svinībām uzskata par pareizu, un ārlietu komisāre Benita Ferēro-Valdnere pauda izpratni par baltiešu attieksmi pret 9.maiju un solījās darīt visu, kas ir Eiropas Komisijas spēkos, lai mudinātu Krieviju parakstīt robežlīgumus vēl pirms tam. 
	Ārlietu ministrs Artis Pabriks sarunā ar Dienu centās mazināt kārtējo plaisu priekšstatā par Baltijas vienotību, izvairoties no jautājuma, kāpēc neizdevās panākt, piemēram, igauņu piekrišanu, sakot, ka "mēs savu darbību ar igauņiem koordinējam visu laiku". Igaunijas pārstāvniecība ES bija mazrunīga - preses sekretāre Tīna Maiberga paziņoja: "Mēs neesam rakstiski saņēmuši no Latvijas nekādus piedāvājumus, un, ja ir bijušas mutiskas sarunas, mums par tām nav zināms." Cits avots atzina, ka igauņu rīcību noteikuši trīs apsvērumi - viņi uzskatot, ka Latvijas prezidente ar savu ātro lēmumu doties ir apgrūtinājusi igauņu manevra iespējas, Igaunija uzskatot par svarīgu noslēgt robežlīgumu un uz vēstures izvērtēšanu skatoties "pragmatiski, jo panākt tur kaut ko ir maz izredžu".
	Lietuvas pārstāvniecībā ES paskaidroja, ka prezidents Valds Adamkus vēl nav pieņēmis lēmumu, vai doties uz Maskavu, un "tas ir pirmais solis". "Es nevaru pateikt, vai būtu labāk, ja mēs rīkotos kopā vai atsevišķi, jo nav pieņemts pats pamats - prezidenta lēmums," teica diplomāts Ģīts Marcinkēvičs.
	Tikmēr Latvijas diplomāti atzīst, ka ar Lietuvas un Igaunijas atbalstu panākt baltiešu interešu pieminēšanu ES - Krievijas galotņu sanāksmē 10.maijā būtu vieglāk. Lai gan 9.maijā visi ES līderi būs Maskavā, Luksemburga uzstāj, ka sammitā nākamajā dienā jāpiedalās tikai "troikai" - Komisijai, prezidentūrai un Krievijai.

Prezidentes lēmumu piedalīties 9.Maija svinībās atbalsts 65,8%
LETA  02/02/05      Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas lēmumu piedalīties 9.maija svinībās Maskavā atbalsta 65,8% Latvijas iedzīvotāju, liecina "Latvijas faktu" janvārī veiktā aptauja. 
	Latviešu vidū prezidentes lēmumam ir mazāks atbalsts nekā cittautiešu vidū. No izvaicātajiem latviešiem 54% domā, ka Vīķei-Freibergai 9.maijā jābrauc uz Maskavu, tai skaitā 24,9% pilnībā atbalsta šādu lēmumu, bet 29,1% - daļēji. Vēl 20,2% latviešu uzskata, ka drīzāk prezidentei uz uzvaras dienas svinībām nebūtu jādodas, bet 14,4% ir pilnībā pārliecināti, ka uz Maskavu nav jābrauc. No izvaicātajiem cittautiešiem 52,6% pilnībā atbalsta prezidentes lēmumu piedalīties svinībās, bet 30% - atbalsta daļēji. 4,6% uzskata, ka drīzāk uz Maskavu Latvijas augstākajai amatpersonai nebūtu jādodas, bet 4,9% ir pilnībā par to pārliecināti. 
	No izvaicātajiem latviešiem 11,4%, bet no cittautiešiem 8% nezina, kāds būtu bijis labākais risinājums. 

Pienācis laiks totalitāro režīmu noziegumu izvērtēšanai
PBLA  02/02/05     Pasaules brīvo latviešu apvienība šodien plašsaziņas līdzekļiem izplatīja informāciju par pašreizējām Latvijas un Krievijas attiecībām, kā arī par prezidentes lēmumu braukt uz 9. maija svinībām Maskavā. 
	Latvijas Republikas Saeima 1996. gadā pieņēma "Deklarāciju par Latvijas okupāciju", atgādinot pasaules valstīm un starptautiskajām organizācijām par mūsu tautas un valsts traģisko likteni XX gadsimtā un aicinot atzīt Latvijas okupācijas faktu. Deklarācijā rakstīts, ka "Latvija, neturot naidu un neprasot atriebību pagātnes dēļ, vienmēr neatlaidīgi atgādinās un aicinās saprast savas tautas traģisko likteni". Tas ir ticis darīts, bet, dažādu iemeslu dēļ, līdz šim panākumi nav gūti. 
	Tagad apstākļi ir mainījušies - Latvija ir sasniegusi savus galvenos ārpolitikas mērķus, kas nodrošina valsts drošību un neatkarības neatgriezeniskumu. Ir pienācis īstais laiks rīkoties aktīvi, lai sakārtotu attiecības ar vēsturi. PBLA uzskata, ka, tikai panākot lielvalstu nožēlu par vēsturē nodarīto netaisnību, būs iespējams sadziedēt pāridarījuma brūces un veidot veiksmīgu mūsu valsts nākotni. 
	Tikai uz taisnīga vēstures izvērtējuma pamata ir iespējams sakārtot Latvijas un Krievijas starpvalstu attiecības. PBLA uzskata, ka tas ir tikpat nepieciešams Krievijai, cik Latvijai, jo nespēja objektīvi izvērtēt savas valsts pagātni un atzīt nepatīkamas patiesības tikai uzkrāj un rada jaunas problēmas, kavējot attīstību atbilstoši rītdienas vajadzībām. 
	PBLA uzskata, ka Latvijas Valsts prezidentes Vairas Vīķes - Freibergas izšķiršanās doties uz Maskavu 9. maijā, lai kopā ar krievu tautu pieminētu Otrajā pasaules karā bojāgājušos, vērtējama kā drosmīgs solis, kas palīdzēs tuvināt abu valstu saprašanos par pagātnē notikušo. Izšķiršanās ir bijusi grūta, rūpīgi izvērtējot rīcības iespējamos nākotnes ieguvumus. 
	Prezidentes paziņojums, kas izsūtīts valstu vadītājiem un medijiem, viņas uzstāšanās starptautiskās auditorijās, intervijas medijiem uc. - dos lielu ieguldījumu totalitāro režīmu noziegumu izvērtēšanas procesā. PBLA tic, ka prezidentes labā griba un viņas apbrīnojamās spējas panākt vēlamo rezultātu, nesīs gaidītos augļus. 
	Tomēr PBLA arī ļoti nopietni aicina Latvijas prezidenti un valdību censties panākt lielāku Baltijas valstu vienotību ārpolitikā. Tieši mūsu vienotības trūkuma dēļ PSRS 1940. gadā varēja pielietot "skaldi un valdi" taktiku pret Baltijas valstīm. Tam bija traģiskas sekas Latvijā, Igaunijā un Lietuvā, tāpēc mēs nedrīkstam atkārtot savas kļūdas. Izmantojot šo gadījumu, Latvijas Ārlietu ministrijai, Latvijas vēstniekiem tagad ir jāveic milzu darbs, skaidrojot Latvijas un citu Baltijas valstu vēsturi. 
	Arī mums visiem ir jāiesaistās skaidrošanas darbā un jādara viss iespējamais savu zemju politiķu un mediju izglītošanā, lai beidzot panāktu Latvijas okupācijas fakta starptautisku atzīšanu, un, lai totalitāro noziegumu izvērtēšana un nosodīšana būtu garants tam, ka nav iespējama šādu noziegumu atkārtošanās nākotnē. 

(Paš-)Valdībā(s) un partijās...

Kalvītis bargi kritizē Ģenerālprokuratūru
Elīna Lidere,  NRA  01/27/05     Atsaucoties uz sabiedroto (ar to domājot ASV) pārmetumiem, ka caur Latvijas bankām atmazgā miljardiem ASV dolāru noziedzīgi iegūtu līdzekļu, premjers Aigars Kalvītis vakar publiski norādīja uz Ģenerālprokuratūras bezdarbību.
	Pēc 11. septembra terora aktiem ASV pastiprināti pievērš uzmanību noziedzīgi iegūto līdzekļu atmazgāšanai un rūpīgi analizē datus par transakcijām ar ASV dolāriem. Un jau pagājušajā gadā ASV Latviju iekļāva nedrošo valstu sarakstā. Pēc A. Kalvīša teiktā, situācija nav uzlabojusies un šobrīd Latvija ir ceturtā vietā pasaulē pēc pārskaitījumiem ASV dolāros. 
	Valdība esot nolēmusi nelegālās naudas atmazgāšanas jautājumam pievērst pastiprinātu uzmanību un šonedēļ pat izveidojusi Noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanas padomi, kuru vadīs A. Kalvītis. Vakar preses konferencē premjers stāstīja, ka esot zināmas jau precīzas summas, cik daudz noziedzīgi iegūto līdzekļu tiekot atmazgāti Latvijas bankās, bet tās viņš nedrīkstot atklāt. A. Kalvītis tikai minēja, ka kopumā tie esot daudzi miljardi ASV dolāru un vairāki simti darījumu.
	Situāciju Latvijas bankās izmeklējot pat ārvalstu specdienesti. Taču pašmāju prokuratūras darbību A. Kalvītis nodēvēja kā "zem katras kritikas". Lai arī prokuratūrā esot informācija par tūkstošiem aizdomīgu darījumu, šajos gados tā arī neviens nav sodīts par noziedzīgi iegūto naudas līdzekļu legalizāciju. Lai gan prokuratūra sarunās ar premjeru esot uzsvērusi līdzekļu un kapacitātes trūkumu, A. Kalvītis tomēr pauda pārliecību, ka tas šajā gadījumā, kad nav atklāts neviens pārkāpums, neesot attaisnojums. 
	Pēc viņa teiktā, valstij vajadzētu parūpēties, lai pārkāpumi tiktu novērsti, vainīgie notiesāti un sodītas tās institūcijas, kas to pieļāvušas. 
	"Ja Latvija nerīkosies, mūs gaida nopietnas sankcijas," paužot savu nostāju par problēmas nopietnību, teica A. Kalvītis. ASV rīcībā esot vairāki instrumenti, kas varētu negatīvi ietekmēt pašu Latvijas banku darbību. 
	Latvijas Komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons arī norādījis, ka bankas pašas tiesībsargājošajām iestādēm ziņojušas par 16 000 aizdomīgu darījumu, taču paliek atklāts jautājums par to, ko attiecīgās institūcijas ar šo informāciju iesākušas, - ziņo LETA. 2003. gadā šādu ziņojumu bijis 15 000. T. Tverijons gan arī akcentējis, ka visi darījumi, kuri bankām šķiet aizdomīgi un par kuriem tiek ziņots tiesību struktūrām, nav nelegālās naudas atmazgāšana.
	"Ja bankām ir pamatotas aizdomas, tās pat var iesaldēt klienta naudas līdzekļus kontā, un pērn bankas pēc savas iniciatīvas iesaldēja 16 000 ASV dolāru, jo bija aizdomas par neatļautiem darījumiem, taču tās ir tikai un vienīgi aizdomas," uzsvēra T. Tverijons. Kā apgalvoja asociācijas prezidents, jau pagājušā gada maijā Finanšu ministrijā esot iesniegts priekšlikums Latvijā ieviest skaidras naudas deklarēšanu uz robežas, taču jautājums uz priekšu nav pavirzījies.

Krīt Repšes reitings, zaudē arī JL 
Ināra Egle, Diena  01/28/05     Nonācis citas partijas premjera valdībā, Jaunais laiks cenšas noturēties nacionālajā nišā.
	Jaunais laiks ir mainījies, un tā politika vairs netiek balstīta uz visa noliegumu, bet tiek meklētas iespējas nākt ar pozitīvo piedāvājumu. Tā premjers Aigars Kalvītis (TP) raksturo koalīcijas partneri dienu pirms abu partiju strīda par Tautas partijas ierosinājumu izteikt atbalstu Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas izstrādātajai deklarācijai. Pirmo reizi abu koalīcijas partneru pretrunas kļuvušas tik pamanāmas. TP to skaidro ar JL vēlmi iezīmēt sevi vēlēšanu kampaņā, riskējot ar valsts ārpolitiskajām interesēm. Savukārt JL frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis notikušo saista ar TP centieniem izmantot Valsts prezidentes vārdu savas popularitātes stiprināšanai, "liekot Saeimas atbalstu prezidentei par tirgus preci". 
	JL arī nevēloties piekrist it visam, ko TP bez saskaņošanas ar partneriem piedāvā. Pēc tam, kad ceturtdien JL nepiedalīšanās balsojumā liedza Saeimai izteikt atbalstu prezidentes deklarācijai, uz Dienas vaicāto, vai premjers nav mainījis savu pozitīvo attieksmi pret JL, A.Kalvītis atbildēja: "Ceru,mums izdosies pārliecināt JL, ka valstij ir vajadzīga vienota ārpolitika. No viedokļa par pozitīvajām pārmaiņām JL es neatkāpjos, to attiecinot uz ministru darbu valdībā." 
	Šie notikumi norisinās pāris dienu pirms JL kongresa, kurā vajadzētu izvērtēt gada laikā notikušo. Reti kura partija ir tik daudz piedzīvojusi vienā gadā. Tajā JL zaudēja premjera amatu, kurā bija partijas līderis Einars Repše, palika opozīcijā Induļa Emša valdības laikā, kad dažādos laikos no partijas aizgāja trīs Saeimas deputāti. Tai krītot, JL atdzīvojās cerībā iegūt premjera amatu, ko tomēr nesaņēma. Taču, ieejot valdībā, partija tika pie kārotā aizsardzības ministra posteņa savam priekšsēdim E.Repšem un pieklusa. JL vairs neaicina palīgā tautu, nerunā par Satversmes grozīšanu un Saeimas atlaišanu, kas bija viens no galvenajiem tematiem kongresā pirms gada.
	JL reitings ir krities, un Latvijas faktu (LF) veiktā aptauja janvārī liecina, ka partiju gatavi atbalstīt 11,5% aptaujāto, savukārt E.Repšes reitings ir mīnus 22,6%. "JL identitāte tomēr ir saistīta ar Repši, kura darbība pēdējā laikā izraisījusi ironisku reakciju un kas no balto avīžu lapām ir pārcēlies uz dzeltenajām avīzēm," skaidro LF direktors Aigars Freimanis. Viņš pieļauj, ka JL "mēģina atražot savu identitāti un iesēžas dziļāk nacionālajā ideoloģijā, iebilstot TP, kas grib padarīt prezidenti par savas popularitātes donoru"" A.Freimanis domā, ka reitingu ir ietekmējusi arī JL ieiešana valdībā, jo tās elektorāts bija negatīvi noskaņots pret saistīšanos ar veco politisko eliti. Turpretim E.Repše atrašanos valdībā vērtē kā iespēju, kas "ļauj ietekmēt notikumus valstī pareizā virzienā". Uz vaicāto, kā atrašanās valdībā ietekmējusi partijas seju, frakcijas vadītājs K.Šadurskis atbild: "Mēs nevarējām sēdēt ar tīru seju bez iespējas realizēt savu politiku. Vienīgi valdībā varam raudzīties, lai privatizācija notiek valsts interesēs."
	Sestdien būs pirmais partijas kongress, jo iepriekš rīkotas visu biedru pilnsapulces, bet gada laikā to skaits ir sasniedzis 800, skaidro E.Repše. Kongresa galvenais uzdevums ir izvērtēt gatavību pirmajām pašvaldību vēlēšanām, kurās JL startēs 70 pašvaldībās - to skaitā visās rajonu centru pilsētās, ieskaitot Ventspili, bet izņemot Valku. Komandas vēlēšanām ir veidotas laikā, kad partija bija opozīcijā un nevarēja kā citu partiju (piemēram, LPP) līderi braukt pie ietekmīgiem cilvēkiem pašvaldībās un solīt valdības atbalstu. Turklāt vietējās autoritātes uzrunāja nevis JL līderi kā to savulaik darīja Andris Šķēle, veidojot TP stipro balstu pašvaldībās, bet gan Saeimas deputāts Artis Kampars. 
	Viņš kā vēlēšanu kampaņas organizētājs apbraukājis visus rajonus, no kuriem vairākos nodaļas bija jāveido no jauna, jo partijas ziedu laikos sanākušie atbalstītāju simti vai nu nebija nopietni noskaņoti darbam partijā un pašvaldībā, vai arī bija savstarpēji sanaidojušies. Tā dēļ bija grūti izveidot komandu, piemēram, Liepājā, kur tagad JL startē ģenerālsekretāra Ulda Gravas vadībā. JL sarakstos ir cilvēki, kas iepriekš ir startējuši no citu partiju sarakstiem, bet, piemēram, Ķekavā partija nav iekļāvusi savā listē pieredzējušu pašvaldības vadītāju. "JL ir jaunu, moderni domājošu cilvēku partija, tāpēc nevēlas sarakstā aicināt cilvēkus, kas neasociējas ar mūsu tēlu," skaidro A.Kampars.
	Otrs kongresa uzdevums ir valdes pārvēlēšana. E.Repše amatā ir ievēlēts uz diviem gadiem, viņš arī izraugās kandidātus valdei, par kuriem balso kongress. Uz deviņām vietām valdē viņš plāno nosaukt divreiz vairāk kandidātu - visu tagadējo valdi, kā arī tās un frakcijas ieteiktos cilvēkus. Frakcija ir deleģējusi Uldi Gravu, Aivaru Aksenoku un Gunti Bērziņu. Bijušais JL ģenerālsekretārs Grigorijs Krupņikovs Dienai pieļāva, ka atteiksies kandidēt uz valdi. Valdei Jaunajā laikā ir liela loma lēmumu pieņemšanā. Jāatgādina, ka tā arī izraudzījās A.Kalvīša valdībai ministru kandidātus un interesanti, ka visi ministri ir valdes locekļi. 

Populārākā ministre ir Demakova, nepopulārākais - Repše
LETA  01/28/05    Janvārī no Ministru kabineta locekļiem visaugstākais reitings bija kultūras ministrei Helēnai Demakovai (TP) - 32,1 procenta punkts, bet viszemākais - aizsardzības ministram Einaram Repšem (JL) - mīnus 27,8 procenta punkti, liecina "Latvijas faktu" janvārī veiktā aptauja. 
	Bērnu un ģimenes lietu ministra Ainara Baštika (LPP) reitings ir 29,3 procenta punkti, ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) - 23,9, vides ministra Raimonda Vējoņa (ZZS) - 18,8, zemkopības ministra Mārtiņa Rozes (ZZS) - 17,1, izglītības un zinātnes ministres Inas Druvietes (JL) - 13,3, ekonomikas ministra Krišjāņa Kariņa (TP) - 11,7, Ministru prezidenta Aigara Kalvīša (TP) - 11,2, labklājības ministres Dagnijas Staķes (ZZS) - 9,9, tieslietu ministres Solvitas Āboltiņas (JL) - 9,6 procenta punkti. 
	Aptaujas dalībnieki pozitīvi vērtē arī īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās Ainara Latkovska (JL) darbību, kura reitings ir 7,2, īpašu uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās Jāņa Reira (JL) reitings ir 6,4, finanšu ministra Oskara Spurdziņa - 6,3, reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra Māra Kučinska (TP) - 3,4 procenta punkti. 
	Negatīvi tiek vērtēta iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) darbība, kura reitings ir mīnus 0,5, veselības ministra Gundara Bērziņa (TP) reitings ir mīnus divi, satiksmes ministra Aināra Šlesera (LPP) reitings - mīnus 15,7 procenta punkti. 
	Aptauja veikta laikā no 14. līdz 23.janvārim, aptaujājot 1003 Latvijas iedzīvotājus. 

KNAB soda VID darbinieces par dienesta informācijas izmantošanu savās interesēs
DELFI 01/28/05     Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) sodījis divas Valsts ieņēmumu dienesta (VID) darbinieces, kuras paralēli darbam dienestā strādājušas arī kā maksātnespējas administratores un ieguvušas par uzņēmumiem dienesta informāciju, kas nebija nepieciešama tiešajam darbam, portālu "Delfi" informēja KNAB sabiedrisko attiecību nodaļā. 
	KNAB pārbaudē konstatējis, ka VID darbinieces ieguvušas no VID datu bāzes informāciju par uzņēmumiem, un šī informācija nebija saistīta ar tiešajiem darba pienākumiem. Tā VID amatpersonas pārkāpušas aizliegumu iegūt ziņas savas personīgajām un mantiskajās interesēs. Abām darbiniecēm uzlikts naudas sods 100 latu apmērā katrai. 
Izvērtēt VID Rīgas reģionālās iestādes darbinieču Jeļenas Krilovas un Žannas Ābeles iespējamo konfliktu SIA "Ave rats" maksātnespējas procesā lūgusi firma "Bāze 2R", kas iepriekš neveiksmīgi mēģinājusi panākt, lai "Ave rats" administratore Krilova atzītu par kreditoru arī šo uzņēmumu. 
	Abām VID ierēdnēm ir Maksātnespējas administrācijas iesniegtie administratora sertifikāti un paralēli tiešajiem darba pienākumiem VID viņas administrējušas aptuveni 10 uzņēmumu maksātnespējas lietas. 
Krilova pērnā gada 8.martā apstiprināta par "Ave rats" administratori, bet Ābele šī uzņēmuma maksātnespējas lietā pārstāv "Ave rats" kreditora - VID - intereses. 
	VID pēc "Bāze 2R" sūdzības iesniegšanas skaidroja, ka amatpersonas var savienot amatus, ja tas nerada interešu konfliktu un ir saņemta attiecīgās iestādes vadītāja atļauja. Krilovai un Ābelei šādas atļaujas ir izsniegtas, un administratora darbs faktiski tiek veikts ārpus darba laika, turklāt VID darbiniecēm nav jāpieņem tādi lēmumi, kas minēti interešu konflikta definējumā, līdz ar to interešu konflikts nav saskatāms. To apstiprinājusi arī KNAB pārbaude. 
Pārbaudes rezultāti nosūtīti abu amatpersonu vadībai, ka arī VID Korupcijas novēršanas daļai. 
	Jau ziņots, ka "Ave rats" administratore Krilova atzinusi par pamatotu VID pieteikto pretenziju par 6000 latu, uzņēmuma "Lanet" pretenziju par 40 latiem, bet "Bāze 2R" prasījums vispār netika skatīts. Līdz ar to kreditoru sapulci faktiski pārstāv vienīgais kreditors - VID, kuru savukārt pārstāv tā darbiniece Ābele. 
	Paralēli šim strīdam Krilova kā "Ave rats" administratore tiesājās ar savu darba devēju VID par vairāk nekā 10 000 latu noteikto pievienotās vērtības nodokļa un soda naudu uzrēķinu. 

Lielākās partijas vēlēšanās tērēs vairāk par 100 000 latu
LETA  01/30/05     Visvairāk - piecpadsmit - deputātu vietu Rīgas domes vēlēšanās plāno iegūt partiju reitingu augšgalā esošā apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) un partija "Jaunais laiks" (JL). 
Kā liecina aģentūras LETA veiktā partiju pārstāvju aptauja, lielākās partijas, gatavojoties pašvaldību vēlēšanām, plāno izdot krietni vairāk nekā 100 000 latu. Lielākās partijas ir gatavas tērēt tik, cik to ļauj Partiju finansēšanas likums. 
"PCTVL normāls rezultāts Rīgā būtu ne mazāk kā 15 vietas," sacīja PCTVL frakcijas priekšsēdētājs Jakovs Pliners. "Tas ļautu apvienoties kreisi centriskajiem spēkiem, un tie Rīgas domē varētu izveidot valdošo koalīciju," partijas noteikto uzdevumu pamatoja Pliners. 
	PCTVL līderis nevēlējas atklāt, cik lieli izdevumi partijā tiek plānoti, gatavojoties gaidāmajām vēlēšanām. Viņš apgalvoja, ka tie būšot vismazākie no visām partijām. 
	JL Rīgas mēra amata kandidāts Aigars Aksenoks aģentūrai LETA sacīja, ka par labu rezultātu uzskatītu vismaz 15 vietas Rīgas domē. "Mēs strādājam pie tā, lai šādu rezultātu sasniegtu," uzvēra politiķis. 
	Partija gatavojoties vēlēšanām varētu izdot ap 170 000 latu, prognozēja JL vēlēšanu koordinators Artis Kampars. "Tā nav ne oficiālā, ne galīgā summa, jo JL vēl visās pašvaldības savu sarakstus nav iesniegusi," uzsvēra Saeimas deputāts. 
	Tautas partija (TP) šajās vēlēšanās noteikti cer uzlabot rezultātu, jo tiek piedāvāts ietekmīgāks saraksts, aģentūrai LETA sacīja TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jānis Lagzdiņš. "Ne par velti mūsu pirmais numurs ir bijušais Rīgas mērs Andris Ārgalis," piebilda politiķis. 
	"Labs rezultāts būtu desmit vietas Rīgas domē," izteicās TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs. Šobrīd frakcijā, kura Rīgas domē strādā opozīcijā, ir septiņi deputāti. 
	"Mums nav jautājums par to, cik naudas mēs tērēsim gaidāmajās vēlēšanās, bet - kā lai piesaista līdzekļus, kurus ar likumu partijām ir atļauts tērēt," komentējot iespējamos partijas tēriņus, sacīja Tautas saskaņas partijas (TSP) frakcijas priekšsēdētājs Jānis Urbanovičs. 
	"TSP uzdevums Rīgā ir nostartēt labi," sacīja deputāts. "Mēs esam droši par 5% barjeras pārvarēšanu. Bet negribētos, ka tas būtu mūsu izvirzītais uzdevums. Partijas mērķis ir cīnīties par desmit vietām Rīgas domē. Bet ja būs sešas, septiņas vai astoņas vietas, arī tas manā skatījumā nebūs no peļamajiem rezultātiem," teica Urbanovičs. 
	Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK) frakcijas priekšsēdētājs Māris Grīnblats atzina, ka nav vēl aprēķināts, cik lieli varētu būt partijas izdevumi. "Šodien redzams ir tas, ka partijai pa visu Latviju būs apmēram 50 sarakstu, kas ir nedaudz vairāk, nekā plānojām. Tam gan nevajadzētu būtiski mainīt mūsu aprēķinus, ka kopumā tiks tērēts apmēram 150 000 lati vai nedaudz vairāk," sacīja politiķis. 
	Labs rezultāts "tēvzemiešiem" būtu desmit deputāti Rīgas domē. "Protams, vēl labāk būtu, ja būs vairāk, bet tas nav viegls uzdevums," atzina Grīnblats. 
	Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis par labu rezultātu galvaspilsētā nosauca sešas vai septiņas deputātu vietas. "Protams, mēs vēlētos vairāk, bet pagaidām mēs runājam par tādu ciparu," sacīja Brigmains. Viņš informēja, ka partija plāno tērēt apmēram 140 000 latu priekšvēlēšanu izdevumiem. Jau ziņots, ka ZZS piedalīsies vairāk nekā simts pašvaldībās. 
	Latvijas Pirmajai partijai (LPP) labs rezultāts būtu iegūt 13% vēlētāju balsis jeb apmēram desmit deputātu vietu Rīgas domē, aģentūrai LETA apstiprināja LPP Rīgas domes mēra amata kandidāts Juris Lujāns. 
	Ar šādu rezultātu diezgan droši ir garantēta labējo un centrisko spēku koalīcija, domā politiķis. Savukārt partijas izdevumi gaidāmajās vēlēšanās tiek lēsti no 150 000 līdz 180 000 latu, norādīja politiķis. 
	Savukārt Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP) vēlēšanās cer iegūt tādu pašu vietu skaitu, kāds tai ir pašreiz -14 vietas. "Tas mums ļaut nopietni runāt par darbu koalīcijā, kā arī pretendēt uz mēra amata vietu," sacīja LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinevičs. 
	Viņš norādīja, ka partija vēlēšanām noteikti izdos vairāk nekā 100 000 latu, bet precīzu summu varēšot pateikt pēc tam, kad vēlēšanu komisijās būs iesniegti visi partijas saraksti. 
	Jau ziņots, ka šajās vēlēšanas partiju izdevumus ierobežo Partiju finansēšanu likums, kas nosaka, ka partija nedrīkst tērēt vairāk par 20 santīmiem uz vienu vēlētāju. 

Internetā ievieto ironiskas multfilmas par priekšvēlēšanu cīņu Rīgā
LETA  01/30/05     Pirms 12.martā gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām interneta mājas lapā "www.multene.lv" ir ievietotas trīs ironiskas multfilmas par priekšvēlēšanu cīņu Rīgā. 
	Kā stāstīja domēna īpašnieks Aleksandrs Niklass, kurš līdz šim ir bijis vairāku politisko partiju konsultants, uz šādu multfilmu veidošanu viņu pamudinājusi vēlēšanās citādāk paskatīties uz "dīvainajām vēlēšanām". 
	Multfilmā "Vēlēšanu diēta" ir redzami bijušās "Bankas Baltija" vadītājs Aleksandrs Lavents, bijušais Tautas partijas līderis Andris Šķēle, Ventspils mērs Aivars Lembergs un "Parex bankas" vadītājs Valērijs Kargins, kuri gaļas mašīnā met dolārus, kuri pēc tam nonāk silē, no kuras ēd Rīgas mēra amata kandidāti - Juris Lujāns (LPP), Aivars Aksenoks (JL), Jānis Birks (TB/LNNK), Andris Ārgalis (TP), Sergejs Dolgopolovs (JC) un Jānis Jurkāns (TSP). 
	Nākamajā multfilmā "Māte Rīga un 5% aploks" attēlots Rīgas Rātsnams, kas ir apjozts ar "5% sētu", kuru ar slaucenēm rokās pārlec Aksenoks, Lujāns, Ārgalis un Jurkāns, lai pēc tam dotos slaukt govi - "Māti Rīgu". Priekšvēlēšanu cīņai ir veltīta arī trešā filmiņa "Zaļie rīcības cilvēciņi atgriežas, lai nepadotos", kurā tiekot stāstīts, kā "Ārgalis, Repše, Aksenoks un Bojārs ar jauniem spēkiem metas cīņā". 
	Mājas lapas autori arī aicina citus iesūtīt savas filmiņas vai scenārijus par šo tematiku, taču tādas lapā nav atrodamas. 
	Mājas lapu veidojot aktieru un mākslinieku grupa, kurā ietilpst arī Andris Bērziņš un Ivars Poikāns, apgalvoja Niklass, noliedzot, ka šādi viņš darbotos kāda politiskā spēka interesēs. Pēc Niklasa vārdiem, pašlaik viņš nekonsultējot nevienu politisko partiju. 
	Šo darbību viņš raksturoja kā "pilsonisku iniciatīvu" un izteicās, ka "labprāt patiesātos" ar tiem, kuri šīs multfilmas uztvers kā aizskarošas. Niklass piebilda, ka lapa atrodas izstrādes stadijā un to paredzēts papildināt. 

Pieaug konkurence pilsētās 
Ināra Egle,  Diena  02/01/05     Iepriekšējo vēlēšanu līderiem LSDSP - 94 saraksti, Jaunais laiks startē 70 pašvaldībās.
	Lielāka politiskā aktivitāte un konkurence nekā iepriekš paredzama lielajās pilsētās, liecina pēdējā kandidātu sarakstu iesniegšanas dienā pirmdien apkopotā informācija. Par vietām Jūrmalas domē cīnīsies 21 partija, kas ir lielākais pieņemto sarakstu skaits, un šo rezultātu nevienam nav izdevies pārspēt arī iepriekšējās pašvaldību vēlēšanās. Vairākās vietās ir aktivizējušies jaunieši, jo pirmo reizi vēlēšanās var startēt no 18 gadu vecuma - Balvu rajona Kubuļu pagastā jaunieši piesaka sevi pat ar atsevišķu sarakstu. Jaunu cilvēku veidoti saraksti ir arī citviet, piemēram, Cēsīs.
	Konkurences palielināšanos lielajās pilsētās var skaidrot gan ar šo pašvaldību stratēģiskās lomas palielināšanos, kas izraisa ietekmīgu cilvēku interesi par tām, gan ar dažādu grupu nespēju vienoties. 
	Taču pieaugošo aktivitāti nosaka arī tas, ka pirmo reizi pašvaldību vēlēšanās startē Jaunais laiks un Latvijas Pirmā partija, kā arī vairāki mazāk pazīstami politiskie spēki un partijas, kas izveidotas īsi pirms šīm vēlēšanām. To vidū ir arī reģionālās organizācijas, piemēram, Rīgas apriņķa novadu apvienība, kas startēs astoņās pašvaldībās - piecās no tām sarakstos ir tagadējie pašvaldību vadītāji. Šo partiju izveidoja pēc tam, kad Saeima likumā noteica, ka ne tikai pilsētās un novados, bet arī pagastos ar vairāk nekā 5000 iedzīvotājiem varēs kandidēt tikai partijas. 
	Vēlēšanās, kas notiks 12.martā, visā Latvijā 530 pašvaldībās ir jāievēl 4179 deputāti. Lai gan Rīgas domes vēlēšanās pirmo reizi ir 5% barjera, tajā sevi ir pieteikuši 17 politiskie spēki. Ievērojami palielinājies sarakstu skaits ne tikai Jūrmalā, bet arī Rēzeknē un Daugavpilī, kur pirms četriem gadiem sacentās astoņi saraksti, bet tagad katrā startēs 14 politiskie spēki. 
	Arī Ogrē un Tukumā ir pieteikti 13 saraksti katrā, un zīmīgi, ka abās šajās pašvaldībās sasaukuma laikā ir mainījusies domes vadība. Kuldīgas rajona Rendā, kur 2003.gadā bija jārīko ārkārtas vēlēšanas, kaislības ir norimušas un par vietām domē cīnīsies četri saraksti.
	Otrdien būs zināms, kurās pašvaldībās iesniegts tikai viens kandidātu saraksts - te, kā arī pagastos, kur nebūs neviena saraksta, Centrālā vēlēšanu komisija pagarinās sarakstu iesniegšanas termiņu par desmit dienām. 2001.gada pašvaldību vēlēšanās šis termiņš bija jāpagarina 88 pašvaldībās, no kurām vienā - Silajāņu pagastā - nebija iesniegts neviens saraksts. Tagad šis pagasts jau ir Preiļu rajona Riebiņu novadā, kur šogad ir pieci saraksti. 
	Vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja Silvija Slūka Dienai sacīja, ka ikviena partija ir centusies iekļaut savā sarakstā pārstāvjus no visiem sešiem pagastiem, kas veido novadu. Viņa arī atzina - cilvēkiem nav viegli pierast, ka var startēt tikai partijas. Dienas veiktā aptauja liecina, ka dažos rajonos vēl sarakstu pieņemšanas pēdējā dienā bija ap desmit pašvaldību, kur iesniegts tikai viens saraksts, piemēram, Daugavpils rajonā.
	Cēsu rajona Kaives pagastā, kas nesen ieguva sabiedrības uzmanību ar izcirstajiem ozoliem, ir tikai 300 vēlētāju un partiju saraksti nav nepieciešami. Te startēs divas vēlētāju apvienības. 
	Pagasta priekšsēde Anna Caunīte atzina, ka tās nav savstarpēji konkurējošas un ir izveidotas tikai tāpēc, lai vēlētājiem būtu lielākas izvēles iespējas un nevajadzētu pagarināt sarakstu pieņemšanas termiņu. Pirms četriem gadiem arī pēc šī termiņa bija 49 pašvaldības, kur palika tikai viens saraksts. 
	Piemēram, Liepājas rajona Dunalkas pagasta padome bija spiesta strādāt nepilnā sešu deputātu sastāvā pēc tam, kad bijušais pašvaldības vadītājs Andrejs Radzevičs, kas vēlāk kļuva pašvaldību ministrs, tika ievēlēts Saeimā. Tagad Dunalkā pieteikti trīs saraksti, bet vēlēšanu likumā noteikta iespēja piedāvāt par trim kandidātiem vairāk nekā padomē vietu, lai šādas situācijas neatkārtotos.
	Iepriekšējo vēlēšanu līderi iegūto deputātu mandātu skaita ziņā sociāldemokrāti arī šogad piesaka sevi 94 pašvaldībās, Zaļo un Zemnieku savienība - 75, Latvijas ceļš - 62 pašvaldībās, savukārt jaunais spēlētājs Jaunais laiks ir iesniedzis 70 sarakstus. 
	Vairākas lielās partijas ir pieteikušas sevi aptuveni 50 pašvaldībās (TP un TB/LNNK), bet kreisie spēki - Tautas saskaņas partija, PCTVL un Jaunais centrs - ap 20 pašvaldībās. Visu lielāko partiju biedri vēl startē arī vēlētāju apvienībās.
	Vēlēšanās kandidēs visu lielo un rajona centru pilsētu mēri, izņemot tagadējo Alūksnes domes priekšsēdi Guntāru Bērziņu. Savukārt, piemēram, Ēdoles pagasta padomes priekšsēdis Normunds Zernis, kas pārņēma pagasta vadību nepilnu gadu pēc vēlēšanām ar 130 000 latu lielu parādu, bet pirms pilnvaru termiņa beigām jau ir nodrošinājis ap 20 000 latu lielu konta atlikumu, tagad startēs Kuldīgas domes vēlēšanās. 
	Pārskatot sarakstus, arī redzams, ka vairāki kandidāti par sevi nebalsos, jo viņi dzīvo citā pašvaldībā - arī Rīgas pašvaldības galvam Gundaram Bojāram (LSDSP) ir jābalso Ādažu pagastā. Līdz 15.februārim vēlētāji var mainīt vēlēšanu iecirkni uz citu tajā pašā pašvaldībā vai arī tur, kur ir reģistrēts īpašums.
	Kandidātu saraksti lielajās pilsētās
	Jūrmala
		1997.gadā iesniegti 9
		2001.gadā iesniegti 16 iekļuva 11
		2005.gadā iesniegts 21
	Jelgava
		1997.gadā iesniegti 8
		2001.gadā iesniegti 17 iekļuva 8
		2005.gadā iesniegti 15
	Liepāja
		1997.gadā iesniegti 10
		2001.gadā iesniegti 8 iekļuva 6
		2005.gadā iesniegti 14
	Rēzekne
		1997.gadā iesniegti 8
		2001.gadā iesniegti 8 iekļuva 6
		2005.gadā iesniegti 14
	Daugavpils 
		1997.gadā iesniegti 6
		2001.gadā iesniegti 8 iekļuva 6
		2005.gadā iesniegti 14
	Valmiera
		1997.gadā iesniegti 7
		2001.gadā iesniegti 5 iekļuva 5
		2005.gadā iesniegti 8
	Ventspils
		1997.gadā iesniegts 1
		2001.gadā iesniegti 4 iekļuva 2
		2005.gadā iesniegti 6
	
LTV gatavo vēlēšanām veltītus raidījumus
DELFI  02/01/05     Latvijas Televīzijā (LTV) februārī un martā ir iecerēti vairāki raidījumi, kas atspoguļos un akcentēs pašvaldību priekšvēlēšanu aktivitātes Latvijā, portālu "Delfi" informēja LTV. 
	LTV 1.programmā no 6.februāra būs skatāma diskusija "Esam klāt!", 11.februārī priekšvēlēšanu aktivitātes no Latvijas lielākajām pilsētām sāks atspoguļot raidījums "Aculiecinieks", 12.februārī tiešraidē būs skatāma izloze par priekšvēlēšanu bezmaksas aģitācijas laikiem, bet 12.marta vakarā - "vēlēšanu nakts kaislības" abos LTV kanālos. 
	Pašvaldību priekšvēlēšanu diskusija "Esam klāt!" no 6.februāra būs katru svētdienu plkst.19.30. Piecu diskusiju gaitā izgaismosies tēmas, kas aktuālas Latvijas mazajām pašvaldībām - lauku attīstības virzieni, izglītība, sociālie un darba jautājumi, pašvaldību budžeta veidošana u.c. Pirmā raidījuma - 6.februārī, 19.30, LTV1 - tēma būs lauku attīstība. Diskusija noritēs Valmieras rajona Ķoņu pagastā. Tās dalībnieki būs vietējie kandidāti un iedzīvotāji, kā arī Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Māris Kučinskis. Visas diskusijas vadīs žurnālists Ansis Bogustovs. 
	12.februārī plkst.19.30 tiešraidē tiks izlozēti bezmaksas aģitācijas laiki. Viena nosaukuma sarakstā esošajiem kandidātiem ir tiesības bez maksas izmantot priekšvēlēšanu aģitācijai LTV 1.programmas raidlaiku, ja vismaz 29 dienas pirms vēlēšanu dienas, tas ir līdz 2005.gada 11.februāra plkst.17.00, tiks iesniegtas nepieciešamās izziņas. Bezmaksas aģitācijas raidīšana sāksies 15.februārī un tiks rādīta darba dienās no plkst.17.15 līdz 17.35. Viena nosaukuma kandidātu sarakstam būs iespēja startēt divās kārtās, katrā pa 10 minūtēm. 
	Izlozi par bezmaksas aģitācijas laikiem vadīs Ansis Bogustovs. Tajā piedalīsies viens cilvēks no katra saraksta, tiks parādīta katra saraksta neliela vizītkarte un īsi iztaujāts katrs pārstāvis. 
	Ziņu dienesta raidījumos "Aculiecinieks" jau no 11.februāra atspoguļos priekšvēlēšanu norises no lielākajām Latvijas pilsētām. Savukārt, 12.martā skatītājiem būs iespēja sekot vēlēšanu notikumiem visas dienas garumā un arī vakarā, līdz būs zināmi aptuvenie galarezultāti. No plkst.22.00, kad tiks slēgti vēlēšanu iecirkņi, abās LTV programmās sāksies vēlēšanu nakts tiešraides raidījumi, kuros piedalīsies politiķi, amatpersonas un eksperti, kā arī notiks pieslēgšanās dažādām Latvijas pilsētām. 

Divos pagastos vēlēšanām nav iesniegts neviens saraksts 
LETA  02/01/05     Divās pašvaldībās - Kuldīgas rajona Turlavas pagastā un Madonas rajona Lazdonas pagastā - pašvaldību vēlēšanām nav iesniegts neviens deputātu kandidātu saraksts, liecina Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) apkopotā informācija.
	Tikai viens deputātu kandidātu saraksts ir iesniegts 112 pašvaldībās.
	Saskaņā ar pašvaldību vēlēšanu likumu, CVK ir tiesības par 10 dienām pagarināt deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanas termiņu tajās pašvaldībās, kur vēlēšanām nav iesniegts neviens saraksts vai ir iesniegts tikai viens.
	Kopumā pašvaldību vēlēšanām, kas notiks 12.martā, ir iesniegts 1641 saraksts, kuros ir 15 351 deputātu kandidāts. 

Repše izvēlas sliktu mieru, nevis labu karu
Māris Antonevičs, Latvijas Avīze  02/01/05    "Jaunais laiks" pašvaldību vēlēšanu cīņā neizmantošot nepiedienīgas un apmelojošas metodes un aicina arī citas partijas rīkoties līdzīgi. Kā pirmais apliecinājums šim solījumam bija sestdien notikušais partijas kongress, kurā tikpat kā neizskanēja personiski apvainojumi citu partiju politiķiem.
	Vienīgais, kurš asi kritizēja pašreizējo Rīgas domes vadību, bija "JL" Rīgas mēra kandidāts Aivars Aksenoks. "Līdz 19. gadsimta vidum Rīgu apjoza valnis, un tikai pēc tā nojaukšanas pilsēta varēja sākt strauji attīstīties. Arī šodien Rīgas attīstību kavē birokrātijas un korupcijas valnis, un mums tas būs jānojauc," tēlaini salīdzināja Aksenoks. Viņaprāt, Rīgas domes birokrātiskais aparāts šobrīd esot pārāk uzpūsts un tā samazināšana būs viens no pirmajiem "JL" darbiem pēc vēlēšanām. Ja A. Aksenoks kļūšot par domes priekšsēdētāju, viņa paraugs būšot Džordžs Armisteds, kurš bija Rīgas pilsētas galva no 1901. līdz 1912. gadam. 
	Tomēr Rīgas dome nebija galvenais sarunu temats kongresā. Ar lielāku lepnumu tika uzsvērts, ka "JL" pieteicis sarakstus 70 Latvijas pašvaldībās, un diez vai kādai partijai šo skaitli izdošoties pārspēt. "Šodien mēs izejam no Vecrīgas mūriem," jūsmoja partijas ģenerālsekretārs Uldis Grava, kurš savu runu bija izdaiļojis ar ļoti skaļiem teatrāliem izkliedzieniem. "Mēs augam spēkā un kā vēl!", "Noķer vēju, ko ienes "Jaunais laiks"!" - kareivīgi sauca U. Grava, liekot atžirgt pat tiem kongresa delegātiem, kuri sestdienas rītā bija nedaudz miegaini. 
Partijas priekšsēdētājs Einars Repše savu runu pārsvarā veltīja "JL" darbam valdībā. Viņš atzina, ka strādāt opozīcijā bijis neiespējami. "JL" nav spējis ietekmēt izpildvaru un sanācis tāds kā "darbs tukšgaitā". E. Repše sacīja, ka viņam esot grūti prognozēt, cik ilgi darbosies pašreizējā valdība, taču ļoti iespējams, ka tā varot noturēties pat līdz nākamajām Saeimas vēlēšanām. "Es gribētu paust piesardzīgu optimismu. (..) Šajā valdībā var strādāt, lai gan tas reizēm prasa milzīgu pacietību un diplomātiju. Strīdi un domstarpības reizēm rodas uz līdzenas vietas, tāpēc svarīgi visu izrunāt, novēršot pārpratumus un intrigas," klāstīja "JL" priekšsēdētājs. Viņaprāt, raksturojot pašreizējo koalīciju, vietā esot senais teiciens: "Vissliktākais miers labāks par vislabāko karu." 
	Ar sīkiem dūrieniem "JL" kongresā apmainījās klātesošais Ministru prezidents Aigars Kalvītis un "JL" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Kārlis Šadurskis. A. Kalvītis pārmeta, ka "Jaunais laiks" neesot Saeimas sēdē atbalstījis Tautas partijas izstrādāto Valsts prezidenti atbalstošo deklarāciju. "Vienota ārpolitika ir jautājums, kas, izrādās, nav pietiekami apdomāts dažu karstasinīgu politiķu prātos," sacīja premjers. K. Šadurskis uz to atbildēja, ka vaina par nepieņemto deklarāciju jāuzņemas pašai Tautas partijai: "Agrāk mums pārmeta, ka savus lēmumus gribam virzīt ar spēku, neejam uz kompromisiem. Tagad TP parādīja, ka pati grib uzspiest lēmumu." Pēc K. Šadurska domām, pēdējā Saeimas sēde pierādījusi, ka "JL" kļuvis par reālu politisko spēku un nav zaudējis savu seju, kā to būtu vēlējusies TP. Arī bijušais "JL" ģenerālsekretārs Grigorijs Krupņikovs pauda neizpratni par TP un citu koalīcijas partneru rīcību, neatbalstot "JL" sagatavotos ārpolitiskos dokumentus. G. Krupņikovs juties aizskarts, ka Saeima un valsts amatpersonas nav reaģējušas uz Krievijas vēstnieka Viktora Kaļužnija un prezidenta Vladimira Putina Latvijai adresētajiem uzbrukumiem. 
	A. Kalvītis tomēr ieteica "JL" uzmanīties, sludinot augstos ideālus un standartus, jo, ja partija pati tos nespēs ievērot, vēlētāji varot ātri vilties un nodomāt, ka tas bijis "tikai rafinēts pirmsvēlēšanu gājiens". Taču A. Kalvītis nebija vienīgais, kas izteica šādu aicinājumu, tas izskanēja arī vairākās "JL" biedru runās. Kritika tika veltīta "JL" pārstāvim Rīgas brīvostas valdē, kurš kopā ar citiem valdes locekļiem piešķīris sev dzīvības apdrošināšanas polises un saņēmis 9000 latu atlīdzību. K. Šadurskis brīdināja, ka darbs pašvaldībā piedāvāšot daudz šādu "kārdinājumu", bet "JL" biedri nedrīkstot tiem ļauties. 
	Vienu no retajām paškritiskajām runām kongresā teica "JL" biedrs no Siguldas Ģirts Bērziņš: "Esam izdarījuši ievērojami mazāk, nekā varējām. (..) Mēs ķērāmies pie problēmām, neapzinoties to svarīguma secību. Partijas biedru viedoklis bieži netika uzklausīts." Viņaprāt, jau atrodoties opozīcijā, "JL" vajadzējis izveidot "ēnu kabinetu", tad pašreizējiem partijas ministriem šobrīd jau būtu daudz ideju darbam. Pēc G. Bērziņa domām, Izglītības ministrija šobrīd esot pārāk aizrāvusies ar īpašumu lietām, bet nav redzams, ka tā risinot problēmas, kuras uztrauc bērnu vecākus un skolotājus. 
	"JL" jaunajā valdē kongresā tika ievēlēti ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš, Eiropas Parlamenta deputāts Valdis Dombrovskis, izglītības ministre Ina Druviete, partijas ģenerālsekretārs Uldis Grava, Saeimas frakcijas vadītājs Kārlis Šadurskis, integrācijas lietu ministrs Ainars Latkovskis, Rīgas mēra amata kandidāts Aivars Aksenoks, tieslietu ministre Solvita Āboltiņa un "JL" jaunatnes nodaļas vadītāja Ieva Mackaite. No 14 kandidātiem, kurus bija nosaucis E. Repše, "aiz svītras" šoreiz palika Guntis Bērziņš, Baiba Brigmane, Grigorijs Krupņikovs, Jānis Reirs un arī pašvaldību vēlēšanu kampaņas galvenais organizators Artis Kampars. 

"Jaunais laiks" atzīmē trīs gadu jubileju
BBI  02/02/05    Šodien, atzīmējot dibināšanas gadadienu, partija "Jaunais laiks" dosies svinīgā gājienā līdz Brīvības piemineklim. Gājiena noslēgumā partijas "Jaunais laiks" vadība noliks ziedus pie pieminekļa, lai godinātu tautas centienus pēc pašnoteikšanās un demokrātijas. 
	Gājiens sāksies plkst. 17.00 pie Jēkaba kazarmām, tajā piedalīsies JL ministri, JL frakcijas Saeimas deputāti, valdes locekļi, RD deputātu kandidāti, kā arī partijas biedri un atbalstītāji. 
Partija "Jaunais laiks" dibināta 2002.gadā. Partijas darbība balstīta uz trim pamatvērtībām - godīgumu, profesionalitāti un atklātību. Šobrīd partija apvieno 815 biedrus un vairākus tūkstošus atbalstītāju. 24 "Jaunā laika" deputāti darbojas Saeimā, divi - Eiropas Parlamentā. Pašvaldību vēlēšanās "Jaunais laiks" startē pirmoreiz. 

Ministri cēnīsies pret tulku augstprātību
Latvijas Avīze  02/02/05    Izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete Ministru kabineta sēdē rosināja steidzīgi novērst divu latviešu valodu pastāvēšanu - Briselē un Latvijā. Eiropas Padome Eiropas Konstitūcijas līguma (turpmāk - Līgums) tekstu ES oficiālajās valodās aizvadītā gada augustā nosūtīja dalībvalstīm un lūdza sagatavot ieteikumus par tekstu tulkojumu galīgo redakciju. Kā vakar valdības sēdē informēja tieslietu ministre Solvita Āboltiņa, kura Arta Pabrika komandējuma laikā pilda arī ārlietu ministra pienākumus, pēc teksta saņemšanas Ārlietu ministrija to nosūtīja valsts iestādēm un neatkarīgiem ekspertiem, lai tie izvērtētu ES iestāžu tulku darbu. Līgumu tulkojuši ne jau ārzemnieki, bet gan latviešu tulki, kas strādā Briselē. Līdztekus notika arī jauno Līgumā lietoto terminu apspriešana un apstiprināšana Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisijā. 
	Līguma teksta tulkojumā tika atrastas 160 būtiskas kļūdas un 350 redakcionāli labojumi, par kuriem ĀM vēstulē informēja ES Padomes Ģenerālsekretariātu. TTC ir secinājis, ka būtisks skaits kļūdu nav ņemts vērā, tādējādi saglabājot tekstā visai daudz pārprotamu vietu un iespiedkļūdu. Turklāt pēc priekšlikumu saņemšanas no Latvijas ES Padomes dienesti ir veikuši arī citas izmaiņas teksta redakcijā, par kurām Latvijas puse nav informēta.
	Ministri atbalstīja S. Āboltiņas priekšlikumu veidot darba grupu Līguma latviešu valodas teksta precizēšanai. To vadīs ĀM un tajā piedalīsies arī TTC pārstāvji. Ministrijai ir vēlreiz jāapkopo Līguma teksta kļūdas, kas radušās paviršā un neprecīzā tulkojuma dēļ, un līdz 14. februārim jānosūta Eiropas Padomei. Vienlaikus ĀM jāizskata iespēja apturēt kļūdainā Līguma tulkojuma iespiešanu un izplatīšanu. 
	Izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete norādīja, ka iesniegtais tulkojums skaidri apliecina, ka ES tulku latviešu valodas zināšanas ir nepilnīgas. I. Druviete uzsvēra, ka būtu steidzami jānovērš situācija, kad Briselē ir viena latviešu valoda, bet Latvijā - pavisam cita. Tāpēc Valsts valodas aģentūrā ir izveidota darba grupa, kuras uzdevums ir pilnveidot ES terminoloģiju valsts valodā. 

Saimniecībā un biznesā...

Māsas ar niecīgo algu paļāvīgi gaidīs 1. jūliju
Liene Barisa,  NRA  01/27/05     Vairākums medicīnas māsu Latvijas slimnīcās gatavas gaidīt līdz jūlijam, lai redzētu, vai un kāds būs Veselības ministrijas solītais algu palielinājums, un nedomā pievienoties Latvijas Māsu arodbiedrības rosinātajam streikam.
	Veselības ministrs Gundars Bērziņš vakar tikās ar Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas, klīniskās slimnīcas Gaiļezers, Tuberkulozes un plaušu slimību valsts aģentūras, P. Stradiņa, Daugavpils un Liepājas slimnīcu galvenajām māsām, lai iepazīstinātu ar darba samaksas paaugstināšanas grafika izstrādi. Ministrs māsām gan varēja klāstīt tikai par idejām un vīzijām, jo vēl aizvien neviens dokuments šajā sakarā nav pieņemts, tomēr mediķiem solīts, ka jūlijā vidējā darba samaksa palielināsies par 25 procentiem. Māsas paļaujas uz ministrijas solījumiem, tādēļ vairākums izlēmušas neiesaistīties streikā. Piemēram, Liepājas slimnīcā nestreikos neviena māsa. Arī Bērnu klīniskās universitātes slimnīcas galvenā māsa Iluta Lielāmure atzina, ka viņas slimnīcā neviens nestreikos. Gaiļezera slimnīcā gatavību streikot izteikušas 100 no 600 strādājošajām māsām. Slimnīcas galvenā māsa Regīna Barone vēl nevar pateikt, vai kāda no viņām streikos. Ja kāda par šo soli izšķirtos, pārējās sniegtu morālu atbalstu, lai gan vairākums māsu esot par dialogu. Latvijas Māsu arodbiedrības vadītājs Aigars Lavrinovičs vēl nevarēja pateikt, vai streiks februārī būs.

Īsumā par biznesu
LETA  01/27/05     
- Pērn komercbanku izsniegto kredītu apjoms pieaudzis par 46 procentiem. Savukārt piesaistītie noguldījumi Latvijas bankās pieauguši par 36,6%, liecina Finanšu un kapitāla tirgus komisijas dati. Līdz pagājušā gada beigām bankas kredītos bija izsniegušas 4,38 miljardus latu, - par 1,38 miljardiem latu vairāk nekā 2003. gada beigās. Savukārt piesaistīto noguldījumu apjoms sasniedzis 5,09 miljardus latu, kas ir par 1,36 miljardiem latu vairāk nekā 2003. gada nogalē. Statistika liecina, ka visstraujāk audzis privātpersonām izsniegto kredītu apjoms - par 76,5%, sasniedzot 1,34 miljardus latu, salīdzinot ar 758,1 miljonu 2003. gada nogalē. Strauji palielinājies arī privātuzņēmumiem izsniegto aizdevumu apjoms - par 43,4%, sasniedzot 2,4 miljardus latu. Gada laikā samazinājies centrālajām un vietējām valdībām, valsts uzņēmumiem un privātpersonas apkalpojošām bezpeļņas organizācijām izsniegto kredītu apjoms.
- Premjers: celulozes rūpnīca ir vajadzīga. Ministru prezidents Aigars Kalvītis ir pārliecināts, ka Latvijā būtu nepieciešama celulozes rūpnīca. Šo viedokli premjers vakar preses konferencē pamatoja ar zaudējumiem, kas mežistrādātājiem rodas, kokus pārvadājot pa jūru un ceļiem uz citām valstīm. Šie zaudējumi nav kompensējami, uzsvēra valdības vadītājs. Līdz ar to premjers ir pārliecināts, ka celulozes rūpnīca Latvijā agri vai vēlu tiks uzbūvēta. Jautājums tikai esot par to, vai rūpnīca būs tieši Ozolsalā un vai projektu īstenos tieši somu kompānija Metsaliitto. A. Kalvītis ar Metsaliitto pārstāvjiem nav ticies, lai pārrunātu celulozes projekta virzību, tomēr, ja kompānija vēlēsies, šāda tikšanās varētu notikt.

Jaunais laiks lobē kontrabandā iesaistītu firmu
Gundega Skagale,  NRA  01/27/05     Jaunā laika pārvaldītās Aizsardzības un Ekonomikas ministrijas bīda privatizēšanai 21 būvi un trīs hektārus zemes Rīgā firmai, kuras vārds jau agrāk bijis iesaistīts vērienīgās alkohola kontrabandas lietās Rīgas muitā. Vēl pirms gada Einars Repše bija pret šo objektu privatizāciju.
	Lai varētu nodot privatizācijai 15 noliktavu, divas nojumes, sarga ēku un vēl trīs citas būves un zemesgabalu 30 818 kvadrātmetru platībā Rīgā, Zemaišu ielā 3, valdībai vispirms jāizdara grozījumi Ministru kabineta 2004. gada 18. februāra rīkojumā, ar kuru bija paredzēts šīs ēkas un zemi saglabāt valsts īpašumā.
	Privatizāciju ierosina noliktavu pakalpojumu sniedzēja SIA Merkurs-Rigante. Aizsardzības ministrija jau 2001. gadā, kad to vēl vadīja tēvzemietis Ģirts Valdis Kristovskis, piekrita nodot privatizācijai minēto nekustamo īpašumu. 
	Taču tas līdz valdībai tā arī netika. Tad Merkurs-Rigante sniedza atkārtotu priekšlikumu nodot privatizācijai šo nekustamo īpašumu, pēc kura pērn E. Repše parakstīja MK rīkojumu nr. 108, kurā paredzēja iekāroto īpašumu nodot Finanšu ministrijas valdījumā un saglabāt valsts īpašumā.
	Tagad kā aizsardzības ministrs E. Repše savu viedokli ir mainījis un privatizācijai dota zaļā gaisma. Šodien, 27. janvārī, valsts sekretāru sanāksmē paredzēts uzsaukt Ekonomikas ministrijas sagatavoto rīkojumu, ar kuru privatizācijai atkal tiek virzīts noliktavu komplekss Zemaišu ielā.
	Pašreiz šo apjomīgo īpašumu - 20 ēku un trīs hektārus zemes -, maksājot tikai nepilnus četrus tūkstošus latu mēnesī, nomā SIA Merkurs-Rigante. "Šī uzņēmuma vārds savulaik izskanējis saistībā ar spirta un degvīna kravu kontrabandu - 1996. gadā firmas Merkurs-Rigante noliktavās Valsts ieņēmumu dienests aizturēja 2,15 miljonu litru alkoholisko dzērienu kravu. Tiesāšanās ilga vairākus gadus, līdz tiesvedību izbeidza Civillietu tiesu palāta.
	1998. gadā Krievijā tika izplatīts melnais saraksts, kurā iekļauti nevēlamie Latvijas uzņēmumi un bankas; tur bija minēts arī SIA Merkurs-Rigante. Šajā sarakstā bija iekļautas tās kompānijas, kuras ziedojušas nacionāli radikālajiem spēkiem Latvijā, proti, arī Tēvzemei un Brīvībai/LNNK. Kā liecina informācija no KNAB partiju finanšu datu bāzes, kompānijas Merkurs-Rigante prezidents Māris Blanks vēl 2002. gada 24. decembrī TB/LNNK pasniedza Ziemassvētku dāvanu - 2500 latu. Tolaik Aizsardzības ministriju kūrēja tēvzemnieks Ģirts Kristovskis.

No Geitsa Latvijai neaizbēgt 
Kristaps Pētersons,  Diena  01/27/05    Lielas manevra iespējas programmatūras izvēlē Latvijai nav. Valsts gan pagaidām nezina vai nesaka, cik lielas problēmas ir ar nelicencētām programmām
	Apsoloties programmatūras gigantam Microsoft licencēt visas valsts pārvaldē esošās programmas, valsts e-lietu ministra birojs nespēj pateikt, cik naudas tam būs nepieciešams un līdz ar to - kāds būs valdības un Microsoft paredzētā līguma ieguvums. Valstī centralizēti neesot apkopoti dati par to, cik nelicencētu programmu ir uz valsts pārvaldes institūcijās esošajām darba stacijām, Diena uzzināja no e-lietu ministra biroja vadītājas Inas Gudeles. Informācijas tehnoloģiju (IT) industrijas pārstāvji gan uzskata, ka ministrijas skaidri zina nelicencēto programmatūru skaitu, tikai to neizpauž, lai neviens nevarētu saukt atbildīgos ierēdņus pie atbildības.
	Kā Diena jau rakstījusi, 2.februārī Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) dosies uz Prāgu, lai parakstītu līgumu ar Microsoft dibinātāju Bilu Geitsu. Šis līgums, ko otrdien apstiprināja valdība, līdz ar vairākiem skolu un citiem IT projektiem paredz arī divu gadu laikā vienoties par valsts pārvaldē esošo nelegālo programmatūru licencēšanas kārtību un vēlāku to licencēšanu. Valsts pārstāvji uzsvēruši, ka ar šādu līgumu tas izmaksātu lētāk un ka līgums neuzliek par pienākumu izvēlēties tieši Microsoft produkciju. 
	"Iekšlietu ministrijas programmu licencēšanai būtu nepieciešams miljons latu," šādus vārdus otrdien Panorāmai teica e-lietu ministrs Jānis Reirs (JL), taču, pēc viņa biroja vadītājas Inas Gudeles izteikumiem, tā bijusi "neprecizitāte", norādot, ka pagaidām nekāda informācija centralizēti birojam nav pieejama un nelicencēto programmu problēmas apzināšanai tiks rīkots audits. 
	"Auditu mēs veiksim pēc līguma noslēgšanas," teica I.Gudele un piebilda, ka tas ir normāls process. Atšķirībā no valsts regulārus programmatūru auditus veic tādi uzņēmumi kā Latvijas Mobilais telefons un Latvijas Vēstnesis. "Tas ir gan prestiža jautājums, gan pārliecība par to, ka manā uzņēmumā netiek zagts intelektuālais īpašums," nesenā intervijā Dienai atzina viens no programmatūru audita speciālistiem Datorprogrammu apgāds tirdzniecības menedžeris Gatis Ošs. Ja ar konkrētiem rezultātiem klajā nāktu valsts institūcija, tā skaidri deklarētu, ka nodarbojas ar zagšanu un pārkāpj likumu. 
	"Pirms līguma parakstīšanas ar Microsoft šis ir juridiski jutīgs jautājums," norāda Latvijas Informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju asociācijas (LITTA) viceprezidents Andris Anspoks. Pēc būtības, valsts nemaz nevarētu slēgt līgumu ar kādu firmu par programmatūru licencēšanu, nezinot, cik konkrēti šādas licences būs nepieciešamas un cik daudz naudas budžetā būs jāparedz. "Gan jau viņiem ir šie skaitļi, bet jūs tos neuzzināsiet," uzskata LITTA viceprezidents.
	IT industrijas pārstāvji uzskata, ka Latvijai pagaidām nav citu alternatīvu, kā runāt tieši ar Microsoft par programmu licencēšanu valsts institūcijās, jo šis ražotājs dominē ne tikai tirgū, bet arī patērētāju prātos. Daudziem darbs ar datoru asociējas ar darbu Windows un Office vidē, un "šādam mūrim cauri izskriet ir grūti". Tas, kāpēc lietotāji valsts vai privātajā sektorā nelieto, piemēram, Linux, Oracle vai IBM programmatūru, liecina par šo kompāniju vājajām kampaņām un pasivitāti dažādu sadarbības piedāvājumu izteikšanā, uzskata Igaunijas ekonomikas ministra padomnieks IT jautājumos Andruss Āslaids. Igaunija šādu līgumu parakstīja pirms trim gadiem. 
	Pasaules prakse pierāda, ka no Bila Geitsa nagiem tik viegli nevar izsprukt, jo ne tikai Latvijā, bet arī citur gandrīz 95% no pārdotajām programmatūrām ražojusi Microsoft, šādu pētījumu šonedēļ publicējis respektablais žurnāls Business Week. Gan valstis, gan uzņēmēji slēdz speciālos līgumus ar programmatūras firmām, lai iegūtu apjoma atlaides, norāda Hansabankas IT departamenta vadītājs Ģirts Bērziņš. Arī viņa iestādei ar Microsoft ir speciāls līgums.
	Lai arī daudzi apgalvo, ka, piemēram, Linux ir par velti, pēkšņa pāriešana uz atvērtā koda programmatūru tomēr izrādītos dārgāka, nekā strādājot ar Microsoft produktiem. To pierāda prakse dažās Francijas pašvaldībās, kas par lētu naudu iepirka Linux komercprogrammatūru, taču, lai pilnvērtīgi ar to varētu strādāt, veiksmīgi piekļūtu ārējām datu bāzēm un sazinātos ar kolēģiem citās pašvaldībās, tika iztērēta gandrīz astoņas reizes lielāka summa, nekā plānots. Par līdzīgiem gadījumiem Business Week raksta Zviedrijā un Nīderlandē. Izdevums prognozē, ka pat 2007.gadā Microsoft dominante tirgū nebūs mainījusies.
***
Igaunijā
	"Tādu līgumu, kādu Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP) 2.februārī parakstīs Prāgā, jau pirms trim gadiem parakstīja Igaunijas premjers Sīms Kallass. Igaunija šodien ir izaugusi līdz tādam līmenim, kad var sākt domāt ne vairs par pirātisma izskaušanu, bet par to, kā programmatūru padarīt pieejamu sabiedrībai. Pēc divām nedēļām izšķirsies, vai Igaunija pirks tiesības uz vienu lielu Microsoft licenci, zem tās paliekot apakšā valstī pieejamos programmētāja produktus, padarot tos lētākus lietotājiem."
Andruss Āslaids - Igaunijas ekonomikas ministra padomnieks IT jautājumos

Kontrolētāji noslīkuši banku ziņojumos 
Irina Jesina,  Diena  01/28/05    Pērn par neparastiem un aizdomīgiem darījumiem bankas ziņojušas vairāk nekā 16 tūkstošu reižu
	Pēc rietumvalstu saņemtajiem pārmetumiem par naudas atmazgāšanu Latvijas bankās un premjera Aigara Kalvīša (TP) izteiktās asās kritikas tiesībsargu virzienā par nepadarītiem darbiem ģenerālprokurors Jānis Maizītis nācis klajā ar paziņojumu par izmeklētāju trūkumu, kuru problēmu politiķi ilgstoši nav vēlējušies risināt. Tai pašā laikā prokuratūra atzīst, ka no pērn saņemtajiem vairāk nekā 16 000 banku ziņojumiem par aizdomīgiem vai neparastiem darījumiem ievērības cienīgi bijuši tikai ap 100 un būtu jādiskutē, vai bankām vispār būtu jāatskaitās par tik plašu darījumu loku. Pusotra mēneša laikā prokuratūra sola sagatavot konkrētus secinājumus, kā uzlabot finanšu noziegumu šķetināšanu.
	Pēc J.Maizīša stāstītā, lielākā daļa no saņemtajiem ziņojumiem esot nonākuši finanšu policijā (FP), kurā tos izmeklē desmit darbinieki, pārējos pēta ekonomiskās policijas pieci izmeklētāji. Pašā prokuratūrā ar šādu noziegumu izmeklēšanu nodarbojas seši prokurori. "Cik cilvēku, tādi rezultāti," rezumēja J. Maizītis, piebilstot, ka tāpēc FP gadiem neizmeklēti uzkrājušies 134 materiāli. Četru gadu laikā viņš vairākkārt ierosinājis palielināt štatus, taču nav sadzirdēts. 
	Jau rakstīts, ka A.Kalvītis prokuratūrai pārmetis kūtrumu noziegumu izmeklēšanā, kas saistīti ar naudas atmazgāšanu. Pēdējo četru gadu laikā prokuratūra uz tiesu nosūtījusi tikai deviņas krimināllietas, no kurām tikai vienā spēkā stājies notiesājošs spriedums.
	Ģenerālprokuratūra patlaban, pēc J. Maizīša teiktā, esot sākusi pētījumu, kurā paredzēts noskaidrot, cik lielā mērā banku ziņojumi par neparastiem darījumiem noved līdz tiesiskiem rezultātiem.
	Patlaban bankām jāziņo gan par neparastiem darījumiem, kuros skaidras naudas summa pārsniedz 40 000 latu, gan par aizdomīgajiem, kuros klientam parādās viņa darbam vai sociālajam stāvoklim neatbilstošas summas. Ģenerālprokurors ierosina diskutēt, vai bankām nebūtu jāziņo tikai par aizdomīgajiem darījumiem. 
	Savukārt Noziedzīgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanas dienesta priekšnieka vietnieks Aldis Lieljuksis, kura dienestā tiek saņemti visi ziņojumi, uzskata, ka prioritātei tomēr jābūt izmeklētāju skaita palielināšanai. Kardināli varētu risināt problēmu, ja tiesībsargiem atvieglotu pierādījumu vākšanu - katram iedzīvotājam būtu jāpierāda, ka viņš likumīgi ieguvis savus īpašumus, nevis no narkotiku pārdošanas, kontrabandas vai kukuļa. To varētu panākt ar iedzīvotāju ikgadējās ienākumu deklarēšanas ieviešanu, kā arī bargāko sodu noteikšanu Krimināllikumā. 

Nodokļu slogs Latvijā - otrais zemākais Eiropas Savienībā 
LETA  01/28/05     Kopējais nodokļu slogs, ko veido visi nodokļi un sociālās apdrošināšanas maksājumi, Latvijā 2003.gadā veidoja 29,1% no iekšzemes kopprodukta (IKP), kas bija otrais zemākais rādītājs starp visām 25 ES valstīm, liecina ES statistikas biroja "Eurostat" dati.
	Vidēji 25 ES valstīs kopējais nodokļu slogs 2003.gadā bija palielinājies līdz 41,5% no IKP, salīdzinot ar 41,3% no IKP 2002.gadā. Visās desmit jaunajās ES valstīs nodokļu slogs bija zemāks nekā 15 vecajās ES valstīs, kur tas bija vidēji 41,8% no IKP.
	Pats zemākais nodokļu slogs 2003.gadā bija Lietuvā - 28,7%, tai sekoja Latvija - 29,1%, Slovākija - 30,9%, Īrija - 31,2% un Igaunija - 33,4% no IKP. Savukārt visaugstākie nodokļi bija Zviedrijā - 51,4%, Dānijā - 49,8%, Beļģijā - 48,1%, Francijā - 45,7% un Somijā - 45,1% no IKP.
	2003.gadā, salīdzinot ar 2002.gadu, 17 ES valstīs nodokļu slogs ir palielinājies, septiņās samazinājies un vienā valstī - Vācijā - nav mainījies. Latvijā nodokļu slogs palielinājās no 28,9% 2002.gadā līdz 29,1% no IKP 2003.gadā.
	Lielākais nodokļu samazinājums 2003.gadā ir bijis Slovākijā - no 32,5% līdz 30,9%, Grieķijā - no 39,8% līdz 38,6% un Somijā - no 46,1% līdz 45,1% no IKP. Savukārt vislielākais nodokļu pieaugums reģistrēts Kiprā - no 32,5% līdz 34,3%, Īrijā - no 29,8% līdz 31,2% un Igaunijā - no 32,4% līdz 33,4% no IKP.
	"Eurostat" norāda, ka dažādu ES valstu nodokļu sistēmu struktūrā ir būtiskas atšķirības. 2003.gadā mazākais tiešo nodokļu īpatsvars visos nodokļu ieņēmumos bija Polijā - 19,7%, Slovēnijā - 20,8% un Slovākijā - 23,2%, kamēr vidēji ES šis rādītājs bija 31,6%. Savukārt Dānijā tiešo nodokļu īpatsvars pagājušajā gadā sasniedza 59,6%, Lielbritānijā - 42% un Somijā - 41%.
	Augstākais netiešo nodokļu īpatsvars visos nodokļos 2003.gadā bija Kiprā - 49,4%, Ungārijā - 42,3% un Portugālē - 41,9%. Savukārt viszemākais šis rādītājs bija Beļģijā - 28,8%, Vācijā - 29,7% un Čehijā - 31,4%.
	Vislielākā sociālās apdrošināšanas maksājumu daļa visos nodokļu ieņēmumos bija Vācijā - 44,4%, kamēr Dānijā sociālās nodrošināšanas sistēma gandrīz pilnībā tika finansēta vispārējās nodokļu sistēmas ietvaros un sociālās apdrošināšanas maksājumu īpatsvars bija tikai 5,4%. 

PB: Latvijas ekonomisko attīstību var bremzēt inovāciju un darbaspēka trūkums 
Evija Ercmane,  Diena  01/28/05     Par spīti tam, ka Baltijas valstu ekonomikas izaugsme pēdējos gados pārsteigusi pat optimistiskākos prognozētājus, turpmākajos gados šo valstu attīstība, visticamāk, palēnināsies. Strauju Latvijas tautsaimniecības izaugsmi var apdraudēt uzņēmēju pieprasījumam atbilstoša darbaspēka trūkums un nepietiekama inovāciju un augsto tehnoloģiju izmantošana biznesā, ceturtdien publicētajā ziņojumā par jauno Eiropas Savienības valstu izaugsmi norāda Pasaules Banka (PB) un uzsver, ka Latvijai vēl arī jāuzlabo investīciju klimats. 
	Latvijā gan uzņēmumi, gan valsts pārvalde ārkārtīgi maz tērē zinātnei un inovāciju attīstībai (mazāk nekā pusprocentu no iekšzemes kopprodukta), turklāt augsto tehnoloģiju imports Latvijā būtiski pārsniedz eksportētās produkcijas vērtību. Tie var izvērsties par šķēršļiem Latvijas ekonomikas tālākai straujai izaugsmei. "Pētniecības attīstīšana ir nosacījums un iespēja Baltijas valstu tālākai attīstībai," uzsver PB Latvijas pārstāvniecības ekonomists Andrejs Jēkabsons. 
	Lai gan Latvijas uzņēmējdarbības videi vēl nepieciešami daudzi uzlabojumi, pērn Latvija nav bijusi starp tām valstīm, kas šajā jomā spērušas nozīmīgus soļus, - sarakstā, kurā Eiropas Centrālā banka iekļauj aktīvākos reformatorus, Latvija ir topa divdesmitniekā. 2003.gadā Latvija bija šī saraksta augšgalā, bet pērn tajā iekļuvusi Lietuva. PB ekonomisti norāda, ka pērn uzņēmējdarbības vides pārmaiņas varēja kavēt biežās valdību maiņas un arī iestāšanās ES, kas politiķu un valsts iestāžu prioritātes piesaistīja citiem mērķiem.
	PB ekonomisti uzskata, ka līdzšinējo Baltijas valstu izaugsmi ietekmējusi arī Krievijas tautsaimniecības attīstība. "Mēs nevaram apgalvot, ka Baltijas valstis augušas tieši Krievijas dēļ, taču zināms, ka Krievijas investīcijas Baltijas valstīs ir palielinājušās, pieaudzis arī eksports uz Krieviju un tās ietekme jūtama arī "Baltijas tīģeru" banku sistēmā," ceturtdien videokonferencē no Briseles skaidroja ziņojuma autors Tomass Blats Laursens. 
	Plašāku pētījumu par Baltijas valstu attīstību PB publicēs martā. 

Krūmiņš: Lembergs ir Ventbunkera ārzonas galvenais akcionārs 
Edgars Galzons,  Diena  01/29/05     Ventspils mērs Aivars Lembergs ir galvenais akcionārs Nīderlandes firmā Yelverton Investments, caur kuru viņš tieši un pastarpināti kontrolē tranzīta galvaspilsētas biznesa centrālo spēlētāju, a/s Ventbunkers, un uzņēmumu Ventspils nafta (VN) - to piektdien Dienai darīja zināmu SIA Man-Tess tranzīts īpašnieks Jūlijs Krūmiņš, pavēstot par VN lielākā līdzīpašnieka a/s Latvijas naftas tranzīts (LNT) akciju pārdošanu. 
	Jautāts par pierādījumiem, J.Krūmiņš norādīja uz prokuratūru, kuras rīcībā esot visi dokumenti un kur viņš iepriekš sniedzis liecības. Pirms pusotra gada sāktajā pārbaudes lietā, noskaidrojot A.Lemberga patieso ietekmi Ventspils biznesā, prokuratūra vēl gaida atbildes uz tiesiskās palīdzības lūgumiem, tāpēc no sīkākiem komentāriem atturas.
	"Es biju klāt visās Ventspils naftas sēdēs, un pēdējais vārds piederēja Lembergam. (..) Viņš ir galvenais akcionārs Ventbunkerā," izteicās J.Krūmiņš, paskaidrojot, ka Ventspils mērs stāv aiz Ventbunkera lielākā līdzīpašnieka, Nīderlandē reģistrētās firmas Yelverton Investments. "Tur viņš ir galvenais akcionārs, un viņš pārvalda visu Ventspils naftu. (..) To visu kontrolē Lembergs ar saviem advokātiem." 
	Kā zināms, J.Krūmiņš jau pirms diviem gadiem paziņoja, ka A.Lembergs ir "lielais" Ventspils tranzīta uzņēmumu īpašnieks. Tiesa, konkrētas ārzonas firmas, caur kurām izpaužas A.Lemberga kontrole, uzņēmējs toreiz neatklāja. 
	Cita starpā J.Krūmiņš apstiprināja, ka sanāksmēs par VN privatizāciju piedalījušies konsultanti no politiskajām partijām - Latvijas ceļa, TB/LNNK un Saimnieka - un tām bijuši paredzēti "potenciālie procenti" no LNT līdzdalības VN. A.Lembergam oficiāli pieder 0,28% Ventbunkera akciju.
	Tikmēr J.Krūmiņa firmas Man-Tess tranzīts valde piektdien publicējusi sludinājumu par 217 LNT akciju pārdošanu - viņa firmai patlaban pieder 3,8% LNT akciju. "Man tikpat ir skaidrs, ka neviens tās nepirks, jo šodien Ventspils nafta ir izzagta," izteicās J.Krūmiņš. Kā paskaidroja uzņēmējs, ienesīgo dīzeļdegvielas cauruļvadu VN ir nodevusi Ventbunkeram, savukārt VN vairs neko nepelnot: "Ventspils naftai ir palikusi tikai tukša naftas truba un sarūsējuši naftas rezervuāri." Tāpēc ar savu paziņojumu J.Krūmiņš gribējis pievērst valsts un sabiedrības uzmanību tam, ka par VN - uzņēmumu "ar nulles vērtību" - runāts pārāk ilgi, un lai valsts sāktu rīkoties. Valstij pieder aptuveni 38% VN akciju.
	LNT 90.gadu vidū bez Man-Tess dibināja vēl vairāki uzņēmumi - a/s SWH Rīga, SIA Skonto nafta, SIA LatWestEast, SIA Puses un a/s Ventbunkers, kā arī SIA Ventrans Rīga. Kā stāstīja J.Krūmiņš, šo gadu laikā viņš LNT ieguldījis piecus miljonus ASV dolāru, taču nekad neesot saņēmis dividendes. Patlaban LNT esot "apmēram četri" akcionāri - Ventbunkers, kam pieder 54% akciju, Puses, Skonto un Ventrans.
	Piektdien Diena Ventspils domes priekšsēdim rakstiski uzdeva vairākus jautājumus saistībā ar J.Krūmiņa izteikumiem, piemēram, vai A.Lembergam pieder Yelverton Investments un vai sarunās par VN privatizāciju viņam bijusi noteicošā loma. Taču ne uz vienu jautājumu A.Lembergs konkrēti neatbildēja, ar Ventspils mārketinga nodaļas vadītājas Kristīnes Ozoliņas starpniecību vien paskaidrojot, ka viņam "nav saprotams, par kādām akcionāru sanāksmēm ir runa, kas jāsaprot ar politisko partiju konsultantiem un par kādiem potenciālajiem procentiem ir runa". "Mani arī neizbrīna tas, ka Jūlijs Krūmiņš pusotru mēnesi pirms pašvaldību vēlēšanām nāk ar jau sen dzirdētiem izdomājumiem un atklāsmēm," teikts A.Lemberga atbildē. "Par visu, kas man pieder, var izlasīt manā amatpersonas deklarācijā. Savukārt par visu, kas man nepieder, tur izlasīt nevar, jo to likums neprasa deklarēt."

VKPAI neaptur restaurāciju Ķemeros, lai arī tai nav uzrauga 
Dace Plato,  Diena  01/29/05     Par spīti tam, ka pagājušajā nedēļā nav izpildīta prasība par autoruzrauga piesaisti sanatorijas Ķemeri vēsturisko interjeru atjaunošanā, Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija (VKPAI) restaurāciju neapturēs, kā bija solījusi. Inspekcijas priekšnieka vietnieks Jānis Asaris cer, ka drīzumā autoruzraudzības līgums tiks noslēgts, jo tā viņam liekot domāt Ķemeru īpašnieka SIA Ominasis Latvia (OL) vēstule.
	"Nav tā, ka viņi neko nebūtu darījuši. Ir parādīta griba un vēlēšanās sakārtot lietas, tāpēc par darbu apturēšanu vēl nelemsim," piektdien sacīja J.Asaris.
	OL pārstāve Baiba Broka Dienai stāstīja, ka pirmdien būs zināms, vai restaurācijas uzraudzību varētu uzņemties restaurācijas projekta autore SIA A.I.G. arhitekte Liesma Markova, ar kuru šonedēļ notikušas sarunas. L.Markova Dienai to apstiprināja, taču par iespējamo sadarbību un situāciju Ķemeros nevēlējās sīkāk runāt.
	Ja A.I.G. atteiksies, OL padomā esot vairākas citas autoruzraugu kandidatūras un līgums drīz tikšot noslēgts, sacīja B.Broka.
	Arābu uzņēmēja privatizētajos Ķemeros, kur vasarā sola atvērt luksusa viesnīcu, VKPAI nesen konstatēja vairākas atkāpes no sākotnējā restaurācijas projekta - bijušajā ēdamzālē bez ekspertu slēdziena no sienām nokalts oriģinālais apmetums, noņemts restaurācijai paredzētais parkets u.c. Autoruzrauga darbs ir sekot, lai tā nenotiktu.
	Tikmēr Ekonomikas ministrija uzdevusi Valsts būvinspekcijai izvērtēt Ķemeru sanatorijas ēkas stāvokli, lai noskaidrotu, cik patiesas ir bažas par kritisko situāciju valsts nozīmes arhitektūras piemineklī, Diena uzzināja ministrijā. Telpas vairākus gadus cietušas no mitruma un sala, armatūra izrūsējusi un no griestiem var krist apmetums, tāpēc stāvoklis restaurējamās telpās ir ļoti bīstams, uzskata restaurācijas darbu vadītājs Sergejs Meierovics.

Jūrmalā cels estrādi un kempinga mājiņas par 12 miljoniem latu
LETA 01/30/05     Jūrmalas dome paredzējusi noslēgt līgumu par zemes gabala nomu ar SIA "Lodeszars" tūristu apkalpes centra un estrādes parka-dārza ierīkošanai. 
	Projektā, kurā investors paredzējis ieguldīt 12 miljonus latu, iecerēts izveidot 30 kempinga mājiņas, administratīvo informācijas centru, kafejnīcu, tirdzniecības telpas, pirtis, kā arī treileru novietnes. Projektā paredzēts izveidot arī divus sporta laukumus un estrādi. 
	Minētie zemesgabali atrodas dabas pamatnes teritorijā, taču, tā kā paredzēts izveidot infrastruktūras objektus, kam ir sezonāls raksturs, to būvniecība šeit ir atļauta. 
	Jūrmalas domes sēdē izraisījās diskusijas par to, vai ir pieļaujama līguma slēgšana, pirms konkrētajai vietai nav izstrādāts detālais plānojums. Deputāts Leonīds Alksnis (KDS) aicināja atlikt zemesgabalu iznomāšanu, kamēr pilsētas galvenā arhitekte nav to akceptējusi un kamēr nav pieņemts lēmums, kādiem objektiem šajā vietā turpmāk vajadzētu atrasties. 
	Savukārt deputāts Māris Kreilis (LZP) izteica bažas, ka, iznomājot zemi, ņemts vērā lielais investīciju apjoms, taču netiek pievērsta uzmanība tam, ka iecerētie objekti neatbilst apkārtējai videi un dabas prasībām. 
	Līgumu par 7082 kvadrātmetru liela zemesgabala Asaru prospektā 21 un 32341 kvadrātmetru liela zemesgabala nomu Asaru prospektā 23/25 plānots noslēgt uz 49 gadiem. 
	Nomas maksu paredzēts noteikt 10% apmērā no zemes kadastrālās vērtības jeb 228 latus mēnesī. 
	Konkursā, kurā par zemesgabalu nomu tika saņemti divi piedāvājumi, uzvarējusi SIA "Solikus", taču pagājušā gada decembrī šī firma mainījusi nosaukumu uz SIA "Lodeszars". 

No otrdienas tirgos nevarēs pārdot cigaretes 
LETA  01/31/05   No rītdienas, 1.februāra, Latvijas tirgos vairs nevarēs tirgot cigaretes, aģentūrai LETA apstiprināja Latvijas Tirgotāju asociācijas (LTA) priekšsēdētājs Henriks Danusēvičs.
	Cigarešu tirdzniecības aizliegumu tirgos nosaka pagājušā gadā pieņemtās izmaiņas likumā par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu.
	Kā ziņots, tirgotāji, kas licences atjaunoja līdz 2004.gada 31.janvārim ar cigarešu tirdzniecību varēja nodarboties vēl līdz to termiņa beigām, bet ne ilgāk kā līdz šā gada 31.janvārim.
	Kā norāda Danusevičs, LTA gan aicinājusi Rīgas domi noteikt atsevišķas atkāpes likumdošanā, kas Rīgas centrāltirgū atļautu cigaretes tirgot atsevišķās legālās tirdzniecības vietās kā, piemēram, veikalā "Saulīte".
	Latvijas Tirgu savienības valdes priekšsēdētājs Aivars Ozols aģentūru LETA informēja, ka aizliegums skars apmēram 74 tirgus visā Latvijā.
	"Mēs esam par godīgiem spēles noteikumiem visiem tirgotājiem, taču šādi ierobežojumi to neveicina. Iepriekš divas reizes vērsāmies Satversmes tiesā, taču mūsu iesniegumi tika noraidīti," sacīja Ozols.
	Pēc viņa teiktā, līdz ar aizliegumu stāšanos spēkā Rīgas Centrāltirgus apgrozījums gadā samazināsies par 49 000 latu.
	Kā ziņots, pēc Ekonomikas ministrijas datiem, tikai aptuveni 10-15% no kopējās cigarešu mazumtirdzniecības tiek realizēta tirgos. Vienlaikus šajās teritorijās ir izplatīta tirdzniecība neatļautās vietās. 

Apgrozījumu audzē viesmīlība 
Kristaps Pētersons,  Diena  01/31/05    Madonas rajonā esošā lauku tūrisma uzņēmuma Kučuru dzirnavas saimnieks Jānis Mednis atceras, ka reiz teicis kādam krievu tautības uzņēmējam: "Es zinu, cik veiksmīgi esat strādājis un man jūsu priekšā vajadzētu noņemt cepuri!" Uz to uzņēmējs atbildējis: "Jāni, tā nesaki! Šodien tu cepuri noņemsi manā priekšā, bet, iespējams, rīt es to noņemšu tavā priekšā." Pagājušajā piektdienā Lauku tūrisma konferences pasākumos daudzi noņēma cepures, kad vienu no trim Labākā saimnieka balvām saņēma Kučuru dzirnavu īpašnieks. Daudz lielāks prieks ir par mazu uzņēmumu, kas aug un attīstās ne tik dinamiskā reģionā, norāda asociācijas Lauku ceļotājs prezidente Asnāte Ziemele.
	Kučuru saimnieku viesmīlību novērtējuši ļoti daudzi. Par to liecina fakts, ka lielākā daļa viesu atgriežas dzirnavās, lai vēlreiz piedzīvotu tādu brīnumu. "Tie ir mūsējie. Tā mēs viņus saucam," sēžot pie uzklāta cienastu galda, stāsta Kučuru "dzirnavniece", Jāņa sieva Daina Medne. Lai gan lauku tūrisma uzņēmuma gada apgrozījuma skaitlis ir daža liela uzņēmēja mēnešalga, dzirnavu saimnieki par izaugsmi priecājas un katru nopelnīto santīmu atkal iegulda savā biznesā. Lai gan Eiropas naudai uzņēmēji "vēl nav gatavi", uz Kučuru dzirnavu pleciem gulstas pirmās kredītsaistības. "Šodien bez kredītiem nevar būt nekādas attīstības," par mūsdienu tirgus situāciju secina D.Medne.
	J.Medņa vectēva Gusta dzirnavas sākumā bijušas negribētas. "1991.gadā gribējām tās pārdot par 9000 rubļu. Neviens nepirka," stāsta tūrisma objekta saimnieks un uzskata, ka tas bijis likteņa pirksts. Tā kā šeit dzīvojuši cilvēki, ēka bija saglabājusies normālā stāvoklī. "Pašiem bija grūti atnākt - Ogres rajona Meņģelē bijām tā iedzīvojušies, un šī mums bija sveša vieta," atceras D.Medne. Abi sākuši saimniekot ar lopiem, vēlāk audzējuši graudus un dzirnavās pārstrādājuši graudus. 2001.gadā bizness bijis jāpārtrauc, jo izmaksas gājušas uz augšu, bet lielie dzirnavnieki cenu turējuši ļoti zemu, stāsta J.Mednis. Tad izdomājuši pievērsties tūrismam, Jānis un Daina apmeklējuši vairākus citus lauku tūrisma objektus un smēlušies iedvesmu.
	Laikā, kad daudzi tūrisma uzņēmumi cenšas nodarboties vienlaikus ar izguldīšanu, ēst gatavošanu un izklaides pasākumu organizēšanu, Kučuru saimnieki izmanto pakalpojumu pirkšanu - daudzajiem kāzu viesiem ēdienu gatavo vietējais krogs, distanču slēpes iznomā sporta entuziasts kaimiņos, karpas viesi savai zivju zupai paši var saķert Lido īpašnieka Gunāra Ķirsona netālajā ezerā, bet uzņēmuma grāmatvedība uzticēta firmai Madonā. Saimnieki nodarbojas ar izguldināšanu, apkārtnes sakopšanu un jaunu tūrisma produktu attīstību - tiek veidotas dabas takas, paplašināta saimniecība un top projekts Runcis Kučurs ielūdz savās dzirnavās uz pankūku svētkiem. Projektu tāme ir gandrīz 3000 latu. "Trešo daļu ceram dabūt no Tūrisma attīstības valsts aģentūras," saka D.Medne. Viņa stāsta, ka tas ir domāts kā regulārs pasākums sadarbībā ar vietējo skolu, kas izstrādās scenāriju. Rudenī saimnieki cer atkal sākt darbināt dzirnavas, kas pirms pievēršanās tūrismam kalpojušas augstas kvalitātes graudu ražošanai.
	Pievēršanās lauku tūrismam ir atmaksājusies, norāda J.Mednis un viņa sieva papildina: "Tagad jau Jāņos mūs aizrunā Jaungada svinībām. Abi svētki ir mūsu pļaujas laiks". Viņa teic, ka gribētu vairāk sestdienu un svētdienu, jo tad tiekot atpelnīts tas, ko citi būtu sapelnījuši nedēļas darbdienās.
	Labākā saimnieka balva Kučuru dzirnavām pienākoties, pirmām kārtām, jau pašu īpašnieku pozitīvās un labvēlīgās attieksmes dēļ - gan pret klientiem, gan sadarbības partneriem, uzsver A.Ziemele. "Mēs Lauku ceļotāja birojā no klientiem regulāri saņemam labas atsauksmes par šo saimnieku viesmīlību," norāda asociācijas prezidente. Saimnieki ieklausās klientu vēlmēs un domā par piedāvājuma uzlabošanu, piemēram, uzlabojot nakšņošanas istabiņu kvalitāti, bet vecās ēkas pielāgojot dažādiem pasākumiem.
	"Mēs regulāri piedalāmies Lauku ceļotāja organizētajos semināros un pieredzes apmaiņas ekskursijās," par vēlmi turpināt izglītošanos stāsta D.Medne. Tās dod pozitīvu enerģiju un daudz ideju. Saimnieki uzskata, ka tādiem maziem uzņēmumiem kā Kučuru dzirnavas asociācijas atbalsts ir ļoti noderīgs, jo ārvalstu tūristi ceļu līdz Madonas rajona tūrisma objektam atrod, tikai pateicoties Lauku ceļotājam. Ārzemniekiem bez dabas apskatīšanas svarīgs ir arī zaļais sertifikāts, kas apliecina konkrētās saimniecības rūpes par tīru un nepiesārņotu vidi un produktiem.
***
Uzņēmuma CV
- Dibināts: 1992.gadā*
- Īpašnieki: Jānis un Daina Medņi
- Darbinieku skaits: 3
- 2004.gada peļņa: 0 
- 2004.gadā samaksātie nodokļi: 400 latu
* ar tūrismu sāk nodarboties 2001.gadā
Avots: Kučuru dzirnavas 

Iedzīvotāji nogulda aizvien vairāk 
Anete Skurbe, BNS, speciāli Dienai   01/31/05     Ekonomikas attīstība, uzticēšanās bankām un iedzīvotāju ienākumu palielināšanās audzē noguldījumus.
	Latvijas iedzīvotāji pērn decembrī banku kontos noguldījuši rekordlielu naudas apjomu, ļaujot secināt, ka pieaugusi iedzīvotāju labklājība un uzticēšanās bankām. Sava loma noguldījumu pieaugumam bijusi arī Latvijas ekonomikas straujajai attīstībai, kā arī procentu likmju kāpumam. Turklāt banku noguldījumi joprojām ir viena no optimālajām un ērtākajām uzkrājumu izvietošanas alternatīvām.
	Latvijas Bankas (LB) dati liecina, ka pērn banku piesaistīto noguldījumu apjoms pieaudzis par 36,6%, sasniedzot 5,094 miljardus latu, to skaitā Latvijas rezidentu noguldījumu apjoms decembra beigās sasniedza 2,222 miljardus latu, kas ir par 34,1% vairāk nekā 2003.gada 31.decembrī. Decembrī iekšzemes privātpersonu un uzņēmumu noguldījumu apjoms audzis par 123,3 miljoniem latu, kas ir lielākais mēneša pieaugums, kāds līdz šim bijis Latvijas banku vēsturē.
	LB monetārās politikas pārvaldes makroekonomikas analīzes daļas vadītājs Vilnis Purviņš atzīst, ka vietējo iedzīvotāju noguldījumu pieaugums ir uzticības rādītājs banku sektoram, kā arī liecina par uz iedzīvotāju labklājības pieaugumu, t.i., iedzīvotāji neiztērē visus savus ienākumus, bet daļu no tiem arī uzkrāj.
	Arī Latvijas Unibankas Tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājs Andris Vilks atzīst, ka, ņemot vērā straujo ekonomikas izaugsmi, gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem rodas aizvien vairāk brīvu līdzekļu, kuru izmantošana uzreiz nav paredzama un, lai gan arvien vairāk parādās arī dažādi investīciju produkti un iespējas investēt, piemēram, nekustamajā īpašumā un fondu tirgū, tomēr depozītu loma nemazinās. "Tas ir ērts, izprotams produkts. Turklāt joprojām taču pārliecinoši dominē pieprasījuma depozīti. Tātad nauda, ko ir iespējams ātri izņemt un izlietot citiem mērķiem," skaidro analītiķis. 
	A.Vilks teic, ka pieaug arī vēlme tērēt naudu un depozīti joprojām būs aktuāli kā starpprodukti tālākam patēriņam - it īpaši tas attiecas uz pieprasījuma noguldījumiem. "Turklāt joprojām starp noguldītājiem ir visai daudz vecāku cilvēku, kā arī konservatīvu personu, kuri izmanto tradicionālos un vienkāršos produktus, nevis tos mēģina strukturizēt, izvēloties dažādas investīciju iespējas, kurās var būt kaut kāds risks," klāsta A.Vilks.
	Hansabankas vecākā analītiķe Liene Kūle pauž, ka noguldījumu apjoms ir cieši saistīts ar ekonomikas veselību un 2004.gads bija ļoti veiksmīgs. Savukārt "tālākai attīstībai ir ļoti svarīgi, lai Latvijas iedzīvotāju uzkrājumi palielinās - tieši zemais uzkrājumu līmenis līdz šim bijis punkts, par ko uztraucas daudzi ārvalstu eksperti", atgādina L.Kūle. 
	Vienlaikus V.Purviņš norāda, ka iekšzemē piesaistīto līdzekļu pieaugums uzlabo kārtējo maksājumu konta stāvokli, mazinot tā deficītu: "Lielāku iekšzemes ienākumu daļu uzkrājot, mazāka to daļa tiek iztērēta, un līdz ar to mazāks ir pieprasījums pēc importa."
	Pēc L.Kūles teiktā, depozītu apjomu pieaugumā sava loma ir arī inflācijai. "Mēs sagaidām, ka 2004.gadā iekšzemes kopprodukts (IK) nominālā izteiksmē pieaudzis aptuveni par 15%. Ja vairākumā Rietumvalstu raksturīgi, ka depozītu apjoms aug proporcionāli IK pieaugumam, tad Latvijā noguldījumi aug straujāk nekā ekonomika kopumā. Tas ir saistīts ar to, ka banku loma iedzīvotāju dzīvē pakāpeniski palielinās. Piemēram, ar katru gadu arvien vairāk darbinieku savu atalgojumu saņem nevis skaidrā naudā, bet savā bankas kontā, un tas arī veicina noguldījumu apjomus," pauda L.Kūle. 
	Pēc lata piesaistes eiro noguldījumi nacionālajā valūtā šogad varētu palielināties - nepastāvot valūtu svārstībām pret eiro un ņemot vērā to, ka latu procentu likmes pārsniedz eiro procentu likmes, noguldīt līdzekļus latos kļūs izdevīgāk, savukārt ASV dolāru noguldījumu apjoms varētu samazināties, jo pieaugs valūtas risks, un iezīmējas eiro īpatsvara pieauguma tendence tautsaimniecības norēķinos (gan ārējās tirdzniecības, gan par nekustamo īpašumu u.c.), klāstīja V.Purviņš. 
	Runājot par Latvijas banku piedāvātajām noguldījumu likmēm, analītiķi atzīst, ka tās nevar vērtēt viennozīmīgi - likmes piesaista noguldītāju interesi un ir viens no iemesliem straujajam noguldījumu apjoma pieaugumam pērn, tomēr nenodrošina pietiekamus ienākumus, kas kompensētu inflāciju.
	V.Purviņš atzīst, ka, ņemot vērā inflācijas pieaugumu 2004.gadā, reālās noguldījumu procentu likmes pērn kļuva negatīvas, tādējādi nenodrošinot noguldījumu vērtības reālu pieaugumu un relatīvi mazinot to pievilcību. 
	Savukārt arī alternatīvu latu ieguldījumu (piemēram, ieguldījumu fondu daļu) ienesīgums 2004.gadā nepalielinājās atbilstoši inflācijas kāpumam. "Tas skaidrojams ar to, ka latu finanšu aktīvu atdeve kopumā pērn nav sekojusi līdzi inflācijas kāpumam - daļēji tāpēc, ka tik augsta inflācija kā 2004.gadā, domājams, nebūs ilglaicīga, kā arī daļēji fiksētā valūtas kursa iespaidā, kas ierobežoja latu un SDR groza valūtu aktīvu atdeves maksimālo starpību," viņš klāstīja. 
	Analītiķi prognozē arī tālāku noguldījumu apjoma pieaugumu, bet ne tik strauju kā līdz šim. Pieauguma tempu samazināšanās saistīta ar faktu, ka depozītu likmes kļuvušas negatīvas, jo inflācija ir lielāka nekā banku piedāvātās noguldījumu likmes. Pēc L.Kūles prognozētā, līdz šā gada beigām Latvijas iedzīvotāju un uzņēmumu noguldījumu apjoms varētu sasniegt 2,8 miljardus, bet nākamajā gadā jau pārsniegt trīs miljardus latu.
***
Helmūts Ancāns, Latvijas Bankas monetārās politikas pārvaldes vadītājs:
	Noguldījumu apjomu pieaugums var netieši vai pozitīvi ietekmēt iekšzemes kopprodukta pieaugumu, ja līdzekļi tiks novirzīti ražošanas un patēriņa preču iegādes kreditēšanai. Iekšzemē piesaistīto līdzekļu pieaugums mazina arī tekošā konta deficītu. Bankām tie ir papildu resursi kreditēšanai, īpaši latos, ko starptautiskajos tirgos gandrīz nav iespējams iegūt. Kredītlikmes gan tamdēļ lētākas nekļūs - par šiem noguldījumiem bankām nākas maksāt augstākas procentu likmes nekā par starptautiskajos naudas tirgos aizņemtajiem līdzekļiem. Tomēr zaudētāji nebūs arī iekšzemes noguldītāji - par noguldījumiem saņemtie procentu ienākumi segs vismaz daļu inflācijas radīto potenciālu zudumu, kas veidotos, ja uzkrājumi tiktu uzglabāti skaidrā naudā.
Andris Vilks, Unibankas tirgus un analīzes nozares vadītājs:
	Jo vairāk Latvijas komercbanku sistēma piesaistīs depozītus, jo plašākas iespējas būs kreditēt gan privātpersonas, gan uzņēmumus. Tas gan nenozīmē zemākas aizdevumu likmes, taču pietiekama depozītu bāze ir labs pamats piedāvāt pievilcīgus nosacījumus kredītņēmējiem. Lielais noguldījumu apjoms bankās ir arī skaidrs signāls klientiem - bankas ir drošas. Līdz ar to var gaidīt, ka nākotnē iedzīvotāji vēl vairāk uzticēsies bankām un noguldīs brīvos līdzekļus depozītos.
Uģis Zemturis, Hansabankas valdes priekšsēdētājas vietnieks:
	Noguldījumi ir bankas biznesa pamatu pamats. Un arī noguldījumi ir kredītu finansēšanas galvenais avots. Tā kā ekonomika strauji attīstās, tad strauji aug arī pieprasījums pēc kredītiem, bet tam bankām nepieciešami resursi, tādēļ tām jāaizņemas no citām finanšu institūcijām. Ja depozītportfelis var nosegt kredītportfeli, tad tas neapšaubāmi banku ietekmē tikai pozitīvi. Bankas depozītās naudas apjoms arī atspoguļo klientu uzticēšanos bankai. Noguldītās naudas summas norāda arī uz to, ka cilvēki kļūst turīgāki un viņiem parādās brīvie līdzekļi, kurus var noguldīt. 

Ar Rīgas melno balzamu - uz klientu dīķi 
Evija Ercmane,  Diena  01/31/05     Rīgas melnais balzams, Latvijas alus un dzērvenes pūdercukurā ir neatņemami mēbeļu ražotāja BFDF arsenālā, piedaloties starptautiskās izstādēs, kur noskatīti 80% uzņēmuma klientu. 
	"Mums ir pārstāvis Francijā, kuram tik ļoti garšo melnais balzams, ka viņš pat vairākas reizes dienā nāk pie mums ciemos uz stendu un katrreiz atved līdzi kādu savu paziņu, kas arī darbojas mēbeļu industrijā. Šādā ceļā mēs esam ieguvuši gan šodienas pārstāvi Austrijā - Scandinavian Design House - gan arī vienu no sadarbības partneriem ASV - Eiseys," stāsta BFDF direktore Indra Križus.
	Lai panāktu, ka kāds vēlams cilvēks stendā uzturas ilgāk, BFDF pārstāvji viņam piedāvā ko ēdamu vai dzeramu. "Tad nu noder gan atzinīgi novērtētais Latvijas alus, gan dzērvenes pūdercukurā. Mums tās ir it kā pašsaprotamas lietas, bet uz ārzemniekiem tas nostrādā," uzsver I.Križus. 
	Kompānijas veiksmīgais izstādēs noslēgtais darījums datēts ar 2004.gada aprīli, kad Milānas mēbeļu mesē panākta vienošanās par sadarbību ar Japānas lielāko vairumtirgotāju, biroja mēbeļu ražotāju un objektu iekārtotāju Okamura Corporation. 
	"Šī sadarbība mums ir ne tikai labs biznesa kontakts, bet arī pagodinājums, jo Okamura sadarbojas tikai ar desmit Eiropas ražotājiem, no kuriem vieni esam mēs," atzīst I.Križus, kuras vadītā kompānija izstādēs piedalās jau četrus gadus un nodēvē izstādes par jaunu "klientu dīķi". 

Nacionālās bibliotēkas Atbalsta fonds vēlas Bila Geitsa palīdzību
DELFI  01/31/05     Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) Atbalsta fonds pirmdien vērsies pie ministru prezidenta Aigara Kalvīša ar lūgumu, viesojoties Čehijā un tiekoties ar "Microsoft" prezidentu Bilu Geitsu, aicināt viņu atbalstīt (LNB) projektu, portālu "Delfi" informēja Atbalsta fonds. 
	Fonds norāda, ka gan Geitsa vadītais uzņēmums "Microsoft", gan viņa privātais fonds "Bila un Melindas Geitsu fonds" pēdējos gados ar ievērojamām summām atbalstījuši bibliotēku sistēmas modernizāciju Meksikā, Čīlē, Dānijā, Ķīnā, Somijā, Kanādā un Gvatemalā. 
	Premjera preses sekretārs Arno Pjatkins portālam "Delfi" atzina, ka tikšanas laikā Kalvītis plāno runāt par iespējamiem investīciju projektiem Latvijā, taču sarunai atvēlēts salīdzinoši maz laika un nav zināms, vai būs iespējams pārrunāt visus aktuālus jautājumus. 
	LNB Atbalsta fonds uzskata, ka starptautisku atbalstu LNB projektam iespējams lūgt, pateicoties tam, ka valdība konsekventi atsākusi projekta īstenošanu - tam piešķirti ievērojami budžeta līdzekļi, tiek risināts zemes jautājums, kā arī pieaudzis sabiedrības atbalsts. 
	LNB projekts paredz jaunas ēkas būvniecību Nacionālās bibliotēkas vajadzībām un arī mūsdienīgas bibliotēku sistēmas izveidi visā Latvijā jeb "Gaismas tīklu", kas savienotu savā starpā ne tikai visas Latvijas bibliotēkas, bet arī katru apdzīvotu vietu Latvijā ar visu pasauli. 
	"Microsoft" pārstāvji Latvijā jau pagājušajā gadā kļuva par ievērojamāko partneri un atbalstītāju LNB atbalsta fonda uzsāktajai akcijai "Uzdāvinu datoru savai bibliotēkai", kuras ietvaros vienā pagasta bibliotēkā no katra Latvijas rajona nonāca ar licencētu programmatūru aprīkots lietots dators. "Microsoft" ieguldījums šajā akcijas posmā bija 18 600 latu. 

Gandrīz tūkstotis iedzīvotāju prasa apturēt Rīgas attīstības plānu
DELFI  02/01/05     Mangaļsalas, Daugavgrīvas un Kundziņsalas iedzīvotāju iniciatīvas grupa sadarbībā ar "Koalīciju dabas un kultūras mantojuma aizsardzībai", pirmdien iesnieguši vēstuli Rīgas Attīstības departamentam, protestējot pret pilsētas attīstības plāna tālāko virzību. 
	Kopumā vēstuli parakstījuši 963 cilvēki, portālu "Delfi" informēja Vides Aizsardzības klubā. Aktīvisti uzskata, ka attīstības plāns 2006.-2018.gadam nekalpo visas sabiedrības interesēm, bet gan šaurām ekonomiski-politisku grupu interesēm. 
	Iedzīvotāji protestē pret "ekoloģiski vērtīgo teritoriju apbūvi", sociālo maznodrošinātākās iedzīvotāju daļas atpūtas teritoriju - mazdārziņu apbūvi, un citu zaļo zonu apbūvi. Iedzīvotājus neapmierina plānā paredzētā Daugavas grīvas pārvēršana par industriālo teritoriju, ka arī Rīgas brīvostas paplašināšanās uz Piejūras dabas parka rēķina. 
	Rīdzinieki vēstulē norāda, ka, izstrādājot plānu, nav veikts stratēģiskais ietekmes uz vidi novērtējums, kas atbilstoši Eiropas Savienības prasībām jāveic, izstrādājot plānošanas dokumentus, kas var būtiski ietekmēt vidi un cilvēku veselību, jo plāna īstenošana būtiski ietekmēs dabas liegumus "Daugavgrīva" un "Vecdaugava", kā arī dabas parku "Piejūra". 
	"Tāpat jāņem vērā, ka Bolderāja, Mangaļsala un Kundziņsala ir nozīmīgi, vēsturiski veidojušies Rīgas nomaļu centri, kuru pilnīga vai daļēja iekļaušana Brīvostas teritorijā, nodarītu neatgriezeniskus zaudējumus Rīgas kultūrvēsturiskajam mantojumam," teikts iedzīvotāju petīcijā. 
	Iedzīvotāji, norādot, ka Rīgas attīstības plāns nevirzīs Rīgu ilgtspējīgas attīstības virzienā, pieprasa plāna tālākas virzības apturēšanu un plāna pārstrādāšanu. 

Pieaugot kredītiem, palielinās banku peļņa
Elīna Lidere,  NRA  02/01/05     Lai arī trīs no lielākajām bankām vēl nav sniegušas savus peļņas rādītājus par pagājušo gadu, taču jau šobrīd var spriest, ka banku sektors aizvadījis auglīgu gadu.
	Lai arī pagaidām savus peļņas rādītājus nav sniegušas trīs no Latvijas lielākajām komercbankām, tomēr jau tagad var spriest, ka pagājušais gads bankām aizvadīts kā rekordlielas peļņas gads. Par to liecina banku peļņas radītāji par pagājušā gada vienpadsmit mēnešiem, kad tika sasniegta peļņa 106,4 miljonu latu apmērā, kas ir par 60,4% vairāk nekā pērn. Neskaitot Hansabankas, Latvijas Unibankas, Nordea un Komercbankas Baltikums peļņas rādītājus, pagājušajā gadā kopumā bankas sapelnījušas 116 miljonus latu.
	"Tā kā strauji pieaudzis galvenais banku peļņas avots - kredīti, tad šāda banku peļņa ir tikai normāls darbības rādītājs," komentējot komercbanku pagājušā gada darbības rezultātus, teica Latvijas Komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons. Kā liecina Finanšu un kapitāla tirgus komisijas dati, pērn komercbanku izsniegto kredītu apjoms pieaudzis par 46%. Attiecībā uz kredītiem T. Tverijons norādīja, ka pagājušais gads izcēlies ar konkurences palielināšanos starp bankām, ko veicinājusi starptautisko naudas resursu plašāka pieejamība (to esot ietekmējusi gan Latvijas iestāšanās ES, gan arī pašu banku darbība). Līdz ar to, pat neraugoties uz lielo pieprasījumu pēc kredītiem, procentu likmes pērn ir kritušās. T. Tverijons prognozēja, ka arī šogad kredītu apjomi augs tādos pašos tempos un kredīti, lai arī nedaudz, tomēr varētu palikt vēl lētāki.
	Līdz pagājušā gada beigām bankas kredītos bija izsniegušas 4,38 miljardus latu, kas ir par 1,38 miljardiem latu vairāk nekā 2003. gada beigās, ziņo LETA. Visstraujāk audzis privātpersonām izsniegto kredītu apjoms - par 76,5%, sasniedzot 1,34 miljardus latu. Savukārt piesaistīto noguldījumu apjoms audzis par 36,6%, sasniedzot 5,09 miljardus latu, kas ir par 1,36 miljardiem latu vairāk nekā 2003. gadā. 
	Komercbanku aktīvu apjoms 2004. gada beigās bija 7,85 miljardi latu, kas ir par 37,3% jeb 2,1 miljardu latu vairāk nekā 2003. gada beigās.

Premjers izplata apšaubāmu informāciju
Bens Latkovskis,  NRA  02/01/05     Premjera Aigara Kalvīša izteikumi, ka Latvija ieņem ceturto vietu pasaulē dolāru transakciju apmēru ziņā, izsauc neticību finanšu ekspertu vidū.
	Banku augstskolas profesore Margarita Dunska par šādiem pieņēmumiem izsakās ļoti konkrēti. "Nekādas ceturtās vietas nav. Tas noteikti ir pārspīlēts. Ir zināmas veselas ofšoru zonas, kuras apkalpo pasauli. Labākā gadījumā varam pretendēt uz ceturto vietu Austrumeiropā. Varbūt varētu būt ceturtajā vietā starp bijušās PSRS valstīm. Ja būtu tā, kā stāsta premjers, tad jau mēs dzīvotu starp zelta kalniem," saka M. Dunska. 
	Atbildot, vai pēkšņi aktuālais jautājums par naudas atmazgāšanu caur Latvijas bankām un visnotaļ apstrīdamais apgalvojums par Latviju kā pasaules ceturto lielāko valsti dolāru pārvedumu apjomu ziņā neliecina par centieniem kaut kādā veidā ietekmēt un pārdalīt Latvijas banku tirgu, M. Dunska izsakās visai noteikti: "Apgalvot konkrēti, protams, mēs nevaram, jo nav jau tiešu pierādījumu, bet izskatās, ka tas tieši tā arī ir. Jāvērtē, kam tas ir izdevīgi. Rodas iespaids, ka kāds cenšas diskreditēt Latvijas banku sistēmu."
	Latvijas Komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons atzīst, ka nezina, no kurienes nāk tāda informācija. "Cipars acīmredzot ir nejauši sajaukts. Es varu runāt tikai par to, ko zinu. Latvijas bankas atrodas piektajā vietā starp jaunajām ES dalībvalstīm dolāru apgrozījumu ziņā. Runas par ceturto vietu pasaulē acīmredzot ir nejaušs pārspīlējums," domā T. Tverijons.
	Lai noskaidrotu avotus, no kurienes informācija par Latviju kā vienu no svarīgākajiem pasaules finanšu centriem nonākusi līdz premjera A. Kalvīša ausīm, Neatkarīgā zvanīja premjera runasvīram Arno Pjatkinam.Viņš, uzklausījis jautājumus, ieteica vērsties pie premjera padomnieka ekonomiskajos jautājumos Aigara Štokenberga. Pēdējais izdzirdējis, ka kāds apšauba Latvijas ceturto vietu, nekavējoties pārgāja pretuzbrukumā un jautāja: "Bet kāpēc jūs domājat, ka šī informācija ir aplama? Ak, Komercbanku asociācijas prezidents Teodors Tverijons izsakās, ka tas nevar būt? Bet kas viņš ir? Kaut kādas sabiedriskas organizācijas pārstāvis. Mums ir pietiekoši uzticami informācijas avoti, kurus nav pamata apšaubīt. Dolāru transakcijas caur Latvijas bankām trīs reizes pārsniedz Krievijas Federācijas apjomus." 
	Tomēr nosaukt konkrētus avotus, kuri pamatotu Latvijas atrašanos dolāru transakciju apjoma ziņā vienā līmenī ar tādiem finanšu centriem kā Honkonga, Tokija, Frankfurte, Londona, Nauru vai Kaimanu salas un līdzīgas vietas, A. Štokenbergs nespēja. "Tā ir, un mēs to zinām," viņš atbildēja korifeja pārliecībā.
	Jautāts, tieši kuras ASV institūcijas brīdinājušas Latvijas valdību par lielajiem naudas atmazgāšanas apjomiem caur Latvijas bankām, A. Štokenbergs izsakās izvairīgi. "Informāciju un brīdinājumus esam saņēmuši no vairākām institūcijām. Nevaru minēt, no kādām, taču tās nav sabiedriskas organizācijas," atbild premjera padomnieks. Uz lūgumu precizēt, vai tās ir valstiskās struktūras, A. Štokenbergs atbild apstiprinoši.
	Par iespējamo Latvijas banku diskreditēšanas kampaņu A. Štokenbergs atbild filozofiski: "Kad es mācījos Banku augstskolā, tad mums tur mācīja loģiku. Loģika nosaka, ja kāds pieļauj, ka kaut kas ir iespējams, tad tikpat labi var pieļaut, ka tas nav iespējams. Es pieļauju, ka šāds pieņēmums nav bijis cilvēkiem, kuri valdībā vērtē notiekošo, un viņi nav sprieduši trešo valstu interesēs."
	A. Štokenbergs uzskata, ka visas runas par naudas atmazgāšanu nemaz nav bijušas vērstas pret banku sektoru. "Ja Tverijons nebūtu sacēlis ažiotāžu un uzpūtis to lietu, tad par bankām tik daudz nemaz nerunātu. Tverijons jau pats ar savu izrunāšanos bankas uzdevis par galvenajām naudas atmazgātājām. Patiesībā ir dažas bankas, kurām ir problēmas, bet visa lieta jau ir daudz plašāka. Tas attiecies arī uz apdrošinātājiem; tā dēvētajām laimētavām, kur apmeklētāju skaits samazinās, bet jaunas spēļu zāles veras tik vaļā; dārgu mantu pirkšanu par skaidru naudu un citām sfērām, kur darbojas pelēkā nauda. Kampaņas mērķis ir uzlabot finanšu plūsmu caurskatāmību, jo Valsts kasei garām plūst daudz naudas pelēkās ekonomikas dēļ," situāciju skaidro A. Štokenbergs. 
	Pagājušajā nedēļā parādījās ziņas, ka Hansabanka paredzējusi slēgt no 1. februāra loro jeb korespondējošos kontus vairākām Latvijas komercbankām. Kopumā tikšot ierobežotas attiecības ar 15 līdz 16 Latvijas bankām, kuru akcionāri ir Latvijas rezidenti vai NVS valstu pārstāvji. Novērotāji to uztvēra kā signālu par iespējamu triecienu tām bankām, kuru īpašnieki neatrodas Rietumos.

AS "Latvijas dzelzceļš" sadalīs trīs neatkarīgos uzņēmumus
LETA  02/01/05     Lai risinātu problēmas pasažieru dzelzceļa pārvadājumu jomā, Satiksmes ministrija (SM) nolēmusi restrukturizēt VAS "Latvijas dzelzceļš" (LDz), izveidojot trīs neatkarīgas akciju sabiedrības, šodien žurnālistus informēja satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP). 
	Jaunie uzņēmumi, kas pilnībā piederēs valstij, darbosies infrastruktūras, kravu pārvadājumu un pasažieru pārvadājumu jomā. 
	Šlesers pauda cerību, ka LDz restrukturizāciju izdosies pabeigt līdz šī gada beigām. Priekšlikumus uzņēmuma pārveidei ministrija plāno iesniegt valdībā mēneša laikā pēc to izstrādes - aprīļa sākumā. Savukārt LDz konkrēti aprēķini jāiesniedz mēneša laikā. 
	Ministrs nepieciešamību patreizējo LDz meitas uzņēmumu AS "Pasažieru vilciens" (PV) pārveidot par valstij piederošu kompāniju skaidroja ar vēlmi pārtraukt līdz šim darbojošos sistēmu, kad kravu pārvadājumi uzturēja nerentablos pasažieru pārvadājumus. 
	"Ja turpināsies šī politika, kad kravu pārvadājumi atbalsta pasažieru pārvadājumus, nonāksim krīzē kravu pārvadājumu jomā," norādīja Šlesers. 
	Turklāt pasažieru pārvadājumu atdalīšana padarīšot caurspīdīgu finansējuma sistēmu. 
	Līdzīgu viedokli pauda LDz valdes priekšsēdētājs Andris Zorgevics. "Ja netiek sakārtots viens liels lauks - pasažieru pārvadājumi, tad ir apdraudēts viss uzņēmuma darbs," sacīja LDz vadītājs. 
	Šlesers uzskata, ka valstij ir jādotē pasažieru pārvadājumi. Ministrs atzina, ka jautājums nav vienkāršs un par to notiks politiskas diskusijas. Taču restrukturizācija, pēc viņa domām, nevis atrisinās kārtējās problēmas, bet gan ļaus sakārtot pasažieru pārvadājumus valstī. 
	Patlaban esot izveidojies "caurums" septiņu miljonu latu apmērā - tā ir starpība starp patreizējā dzelzceļa tīkla uzturēšanai nepieciešamo summu un piešķirtajiem valsts budžeta līdzekļiem. 
	Turklāt PV nepieciešams iegādāties 33 jaunus vilcienus. To, pēc Šlesera teiktā, varētu realizēt, ņemot kredītus, izmantojot līzingu un Eiropas Savienības (ES) finansējumu. 
	Arī PV valdes priekšsēdētāja Linda Baltiņa norādīja, ka līdz ar PV pārveidošanu būs vieglāk iegūt ES līdzekļus. 
	Ministrs prognozēja, ka jauno uzņēmumu vadība tiks uzticēta cilvēkiem, kas jau strādā LDz. Viņaprāt, tie cilvēki, kas vada uzņēmumu, ir pietiekami kompetenti. "Esmu pārliecināts, ka vadība tiks uzticēta esošajiem līderiem," sacīja Šlesers, norādot, ka Baltiņai varētu uzticēt pasažieru pārvadājumu jomu, savukārt Zorgevicam - infrastruktūras vai kravu pārvadājumu jomu. 
	Runājot par jaunveidojamo uzņēmumu iespējamo privatizāciju, Šlesers norādīja, ka infrastruktūras uzņēmums nekādā gadījumā netiks privatizēts. Pasažieru pārvadājumu uzņēmuma privatizācija arī esot apšaubāma, taču par to esot jādiskutē. Līdzīgi ir ar kravu pārvadājumu uzņēmumu. 
	Ministrs prognozēja, ka šīs Saeimas laikā nenotiks diskusijas par minēto uzņēmumu privatizāciju. 

Vētras radītie zaudējumi Latvijai - 154 miljoni latu
DELFI  02/01/05     Pēdējo četrdesmit gadu spēcīgākā vētra Latvijai kopumā nodarījusi 154,24 miljonus latu lielus zaudējumus un Finanšu ministrija jau sākusi gatavot iesniegumu Eiropas Komisijā Solidaritātes fonda atbalsta saņemšanai, portālu "Delfi" informēja ministrijā. 
	Valsts sektorā zaudējumi sasnieguši 25,99 miljonus latu, pašvaldību un privātajā sektorā - 128,25 miljonus latu. 
	Lielākie zaudējumi nodarīti lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarēs, kur valsts, pašvaldību un privātajā sektorā kopumā postījumu apjoms ir 124,7 miljoni latu. 
	Tāpat daudz cietušas Vides ministrijas pārziņā esošas piekrastes teritorijas un ēkas, kopumā vides sektorā zaudējumi sasnieguši 11,1 miljonus latu. 
	Pēc Eiropas Savienības (ES) kritērijiem, valsts var pretendēt uz Solidaritātes fonda līdzekļiem, ja dabas stihijas radītie zaudējumi pārsniedz 0,6% no iekšzemes kopprodukta, kas Latvijā būtu aptuveni 38 miljoni latu. 
	Izmaksas vētras seku likvidēšanai ir aprēķinātas 40 miljonu latu apmērā, to daļējai finansēšanai iespējams pieprasīt līdzekļus no ES Solidaritātes fonda. 

Jelgava atdzimst un dzīvo
Kristīne Langenfelde,  NRA  02/02/05     Šobrīd jelgavniekiem vislielākais gandarījums ir par jauno kultūras nama zāli.
	Ādolfa Alunāna tautas teātra režisore Lūcija Ņefedova uzskata, ka šodienas Jelgava dzīvo, elpo un domā - dažreiz labāk, dažreiz sliktāk, bet galvenais, ka notiek process.
	"Es Jelgavā strādāju jau 40 gadu un esmu piedzīvojusi dažnedažādu laikus, taču, ja runājam par Jelgavu šodien, tad nevar nepamanīt, ka tā kļūst arvien labāka," atzīst režisore.
	Viņa atceras deviņdesmito gadu sākumu, kad, gaidot vilcienu Rīgas stacijā, viņu uzrunājis kāds blakus stāvošs vīrietis. "Viņš vienkārši pajautāja, vai es arī braucu uz Jelgavu. Atbildēju - jā. Uz ko vīrietis noteica - ak, jūs arī no tās mirušās pilsētas. 
	Tiešām tolaik, kad RAF un arī citas rūpnīcas bija beigušas pastāvēt, valdīja milzīgs bezdarbs, pilsēta bija depresīva. Tagad ar prieku varu teikt, ka tas viss ir mainījies - pilsēta atdzimst, tiek celts, tīrīts, spodrināts, rodas arī jaunas darba vietas," spriež L. Ņefedova. Režisore atzīst, ka citviet jau savu dzīvi vairs nespēj iedomāties. "Jelgava ir mana pilsēta, un es priecājos par katru labo lietu, kas šeit tiek īstenota. Piemēram, šobrīd vislielākais gandarījums ir par jauno kultūras nama zāli, kas, nu jau droši var teikt, ir labākā ārpus galvaspilsētas".

Ministrs gribot uzlabot dzelzceļa pārvadājumus
Rolands Pētersons,  NRA  02/02/05     Lai panāktu saimnieciski pamatotāku darbību dzelzceļa pārvadājumos, satiksmes ministrs Ainārs Šlesers piedāvās valdībai līdzšinējās valsts a/s Latvijas dzelzceļš vietā izveidot trīs neatkarīgas akciju sabiedrības - pasažieru pārvadājumiem, kravu pārvadājumiem un dzelzceļa infrastruktūras apkalpošanai.
	"Tas ir politisks lēmums, kas vērsts uz dzelzceļa turpmāko attīstību. Pēdējos gados to traucēja vispārzināma, bet nerisināta problēma - šķērssubsīdijas. Uz kravu pārvadājumu rēķina tika uzturēti pasažieru pārvadājumi, kravu pārvadājumus tā padarot konkurētnespējīgākus nekā kaimiņvalstīs," vakar klāstīja A. Šlesers. Pēc viņa domām, tikai neatkarīgu uzņēmumu izveide ļaus atdalīt dzelzceļa finanšu plūsmas, valstij ļaujot tikt skaidrībā, kādi līdzekļi nepieciešami pasažieru pārvadājumu saglabāšanai. Tiesa, jau šobrīd atbilstoši ES prasībām pasažieru pārvadājumi nodoti a/s Latvijas dzelzceļš piederošajai meitassabiedrībai Pasažieru vilciens, taču A. Šlesers neuzskata, ka ar to būtu gana. Jau ziņots, ka A. Šlesers pēkšņi apturēja a/s Latvijas dzelzceļš lēmumu par pasažieru tarifu paaugstinājumu vidēji par 11%, nosaucot to par "bezatbildīgu sociālu eksperimentu". 
	Vakar A. Šlesers piedāvāja savu versiju pasažieru satiksmes uzturēšanai, kurā pašlaik esot izveidojies septiņu miljonu latu "finanšu caurums" - proti, valsts dotācijas plus kredīti un līzings dzelzceļa sastāva atjaunošanai. Pretējā gadījumā, pēc viņa teiktā, jau 2008. gadā Pasažieru vilcienu kā uzņēmumu novecojušā sastāva dēļ var likvidēt. "Ir izveidojies paradokss - vilcieni dažkārt kursē pārpildīti, bet nekādas peļņas no tā nav."
	Ministrs arī uzskata, ka būtu jāpanāk ES struktūrfondu līdzekļu piesaiste vilcienu vagonu rekonstrukcijai, ne tikai jaunu iegādei. Pēc viņa aprēķiniem, viena četru vagonu sastāva cena ir aptuveni pieci miljoni latu. Šābrīža krīzes situācijā ikdienas kursējošo sastāvu skaita, proti, 33 sastāvu, nodrošināšanai tātad būtu nepieciešami kādi 165 miljoni latu. Līdz ar to pilnīga pāreja uz jauniem vilcieniem varētu notikt tikai daudzu gadu laikā.
	A. Šlesers pauda cerību, ka dzelzceļa restrukturizāciju izdosies pabeigt līdz šā gada beigām. Priekšlikumus uzņēmuma pārveidei ministrija plāno iesniegt valdībā aprīļa sākumā. Savukārt Latvijas dzelzceļam konkrēti aprēķini, cik lielas ikgadējas valsts dotācijas nepieciešamas Pasažieru vilciena uzturēšanai pie esošajiem braukšanas tarifiem vai arī tos paaugstinot, ir jāiesniedz mēneša laikā. 
	Lai gan trīs jaunu uzņēmumu izveide Latvijas dzelzceļa vietā ļauj domāt, vai tas netiek darīts, lai būtu vieglāk privatizēt, piemēram, a/s Pasažieru vilciens vai arī mātesuzņēmuma struktūrā aizvien vēl ietilpstošos kravu pārvadājumus, taču A. Šlesers to kategoriski noliedza. Par infrastruktūras (sliežu) privatizāciju vispār nevarot būt runas, a/s Pasažieru vilciens būtu grūti privatizēt, jo tas var darboties tikai uz valsts dotāciju rēķina, savukārt kravu pārvadājumu uzņēmuma privatizācija vismaz šīs valdības laikā netikšot virzīta.
	Atbildot uz jautājumu, vai pārmaiņas zināmā mērā nav uzskatāmas par neuzticības izteikšanu pašreizējai Latvijas dzelzceļa vadībai ar Andri Zorgevicu priekšgalā, A. Šlesers atzina, ka "Zorgevica kungam ir jāizsaka pateicība par uzņēmuma saglabāšanu un attīstīšanu" iespēju robežās, nesaņemot politisku atbalstu.Viņaprāt, tie cilvēki, kas patlaban vada uzņēmumu, ir pietiekami kompetenti. "Esmu pārliecināts, ka [jauno uzņēmumu, - red.] vadība tiks uzticēta esošajiem līderiem," sacīja A. Šlesers, norādot, ka tagadējai a/s Pasažieru vilciens valdes priekšsēdētājai Lindai Baltiņai varētu uzticēt pasažieru pārvadājumu jomu, savukārt A. Zorgevicam - infrastruktūras vai kravu pārvadājumu jomu.

LDz reformēšanai Šlesers piedāvā noputējušu plānu 
Evija Ercmane,  Diena  02/02/05     Lai arī pirmdien, apturot plānoto vilcienu biļešu cenu celšanu, satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) solīja radikālāku plānu Pasažieru vilciena (PV) problēmu risināšanai, otrdien viņš nekādu jaunu un tūlītēju risinājumu nepiedāvāja. A.Šlesers PV problēmas aicina risināt, īstenojot jau 2001.gadā valdībā apstiprinātu Latvijas dzelzceļa (LDz) reorganizācijas plānu, kas turklāt izstrādāts, pildot Eiropas Savienības (ES) prasības. Ienākumus, ko PV cerēja iegūt, palielinot braukšanas maksu vilcienos, satiksmes ministrs cer atrast vasarā gaidāmajos budžeta grozījumos.
	Valsts uzņēmumu LDz un tam piederošo PV A.Šlesera aktualizētais plāns piedāvā sadalīt trīs valsts kapitālsabiedrībās, katrai no tām būtu savs biznesa plāns, un viena pelnošāka nozare nesubsidētu otru mazāk pelnošo. Tagad lielākā problēma LDz ir tā sauktā šķērssubsidēšana, proti, pelnošais kravu pārvadājumu atzars subsidē jeb sedz PV zaudējumus. Likvidēt šķērssubsidēšanu prasa ES direktīvas, un viens no 2001.gadā valdībā pieņemtajiem LDz reformēšanas scenārijiem paredzēja tieši šādu uzņēmuma sadalīšanu, Dienai teica Satiksmes ministrijas (SM) valsts sekretārs Vigo Legzdiņš. Tādējādi A.Šlesera PV problēmu risinājums būtībā ir līdzšinējā plāna pildīšana.
	"Ministrs ir uzdevis LDz mēneša laikā sagatavot savus priekšlikumus un ar to izkustinājis no vietas valdības plānu," A.Šlesera ieguldījumu Dienai skaidroja ministra preses pārstāvis Reinholds Pelšs. 
	Par vienu no LDz reorganizācijas ieguvumiem A.Šlesera pārstāvis otrdien minēja iespēju vieglāk piekļūt ES strukturālajiem fondiem, taču V.Legzdiņš norāda, ka arī patlaban, atrodoties LDz paspārnē, PV var brīvi apgūt ES fondus. PV atbildīgajām ES institūcijām jau iesniedzis projektu, caur kuru cer iegūt 12 miljonus latu vilcienu modernizēšanai. Astoņi miljoni latu gan būtu nacionālais līdzfinansējums. 
	No valsts budžeta PV ik gadu būs nepieciešami ap 16 miljonu latu ritošā sastāva uzturēšanai un visu maršrutu saglabāšanai. Patlaban no valsts PV ik gadu saņem aptuveni septiņus miljonus latu. No tarifu paaugstinājuma plānotos 600 000 latu ieņēmumus A.Šlesers cer iegūt ar valsts budžeta grozījumiem, taču par budžetu atbildīgā Finanšu ministrija otrdien atteicās sniegt atbildi, vai šādi līdzekļi atradīsies.
	Pēc plāna, trīs jaunveidojamie dzelzceļa uzņēmumi katrs darbotos savā jomā - viens apsaimniekotu valsts infrastruktūru (pārdotu tiesības braukt pa sliedēm), otrs darbotos kravu, bet trešais - pasažieru pārvadājumos. A.Šlesers norāda, ka infrastruktūru apsaimniekojošais uzņēmums nekādā gadījumā nebūtu privatizējams, pasažieru pārvadājumus, kas visā Eiropā tiek dotēti no valsts un pārsvarā nes zaudējumus, visticamāk, neviens negribētu privatizēt, taču par kravu pārvadātāja (pelnošākā atzara) pārdošanu privātajam uzņēmējam "varētu diskutēt". Pret dzelzceļa uzņēmumu privatizāciju - pašreizējā koncerna ietvaros vai pa daļām - kategoriski iebilst ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL). Arī valdības deklarācijā LDz minēts starp tiem valsts uzņēmumiem, kuru privatizācija vispār netiek pieļauta.
	Tā kā LDz, visticamāk, tiks sadalīts trijos nelielos uzņēmumos, savas koncerna "galvas" pozīcijas zaudēs pašreizējais LDz valdes priekšsēdētājs Andris Zorgevics. Tālākajā uzņēmuma struktūrā viņš varētu vadīt infrastruktūras vai kravu pārvadājumu jomu. Taču tas nenozīmē, ka šādas izmaiņas būtu jāuztver kā pazemināšana amatā, satiksmes ministra viedokli pauda R.Pelšs. 
	LDz un PV reorganizēšanas priekšlikumus SM aprīlī varētu iesniegt valdībai. A.Šlesers izteicis cerību, ka vērienīgo restrukturizāciju varētu pabeigt jau līdz šā gada beigām. 
	PV no 1.februāra plānoja pacelt biļešu cenas pasažieru vilcienos, taču janvāra pēdējās dienas pēcpusdienā A.Šlesers cenu paaugstināšanu lika apturēt, paziņojot, ka tas neatrisinās PV problēmas, un solīja citu radikālu risinājumu.

Vai Šlesers ir ekonomikas panaceja?
Rolands Pētersons,  NRA  02/02/05     Vismaz tā var spriest, vadoties pēc paša satiksmes ministra retorikas, pēkšņi atrodot jaunu intereses objektu - tik tiešām sarežģītā situācijā novesto dzelzceļa nozari. Aināra Šlesera ambīcijas, kā ierasts, nav mazas - viņš apņēmies ne tikai izvilkt Latvijas dzelzceļu no purva, kurā tas it kā esot iegrimis, bet arī panākt līdzīgu uzrāvienu kā aviācijā, kur, pateicoties viņa piesaistītajām lētajām aviokompānijām, pasažieru skaits lidostā Rīga augot ģeometriskā progresijā. Atmetot versiju, ka Šlesera prezentētais plāns dzelzceļa glābšanai ir tikai un vienīgi priekšvēlēšanu kampaņas triks, mēģināsim saprast, kas no viņa rosinātajām pārmaiņām iegūst un kas zaudē.
	Pirmām kārtām raugoties uz sabiedrības ieguvumu kopumā, nav īsti skaidrs, vai tā panākšanai ir nepieciešama faktiska valsts akciju sabiedrības Latvijas dzelzceļš likvidācija, tā vietā izveidojot trīs jaunas valsts akciju sabiedrības. Īsta ekonomiska pamatojuma tam nav, jo īpaši ņemot vērā, ka jau šobrīd Latvijas dzelzceļā ir sākta meitasuzņēmumu veidošana atsevišķiem darbības veidiem. Valsts dotāciju piešķiršana pasažieru pārvadājumiem vai kredītu un ES līdzekļu piesaiste vilcienu atjaunošanai tikpat labi ir iespējama arī esošās struktūras - Latvijas dzelzceļam 100% piederošās akciju sabiedrības Pasažieru vilciens -ietvaros.
	Lielākie zaudētāji šajā gadījumā ir daudz vieglāk atšifrējami. Tā neapšaubāmi ir Latvijas dzelzceļa vadība ar veterānu Andri Zorgevicu priekšgalā, kuras gadiem ilgi izstrādātā hierarhija Šlesera plānu īstenošanā tiks izjaukta. Vara mainīsies, un šajā procesā lielākais ieguvējs kaut vai tīri formāli juridiski būs Satiksmes ministrija un tās vadītājs, Pirmās partijas biedrs Šlesers. Ministrijai kā valsts kapitāla daļu turētājai daudz vieglāk ir kontrolēt trīs tai tieši pakļautus uzņēmumus nekā vienu valsts akciju sabiedrību ar daudzām tai padotām struktūrām un meitasuzņēmumiem. Vai A. Šlesers šo situāciju izmantos savas partijas interesēs, pagaidām grūti minēt.
	Nav arī izslēgts, ka mērķis ir cits. Gan valdības deklarācijā, gan Jaunā laika kontrolētās Ekonomikas ministrijas izstrādātajā privatizācijas pabeigšanas jumta likumā Latvijas dzelzceļš ir ierindots neprivatizējamo uzņēmumu kategorijā. Bet kas notiek gadījumā, ja Latvijas dzelzceļš vairs nepastāv vai zem šāda nosaukuma pastāv tikai kā infrastruktūras, proti, sliežu, uzņēmums? Peļņu dodošā Latvijas dzelzceļa kravu pārvadājumu nozare noteikti spētu piesaistīt interesentus, domājams, jo īpaši no austrumu kaimiņu puses.

Izglītība un integrācija

Definīciju iekalšanai sola beigas 
Ilze Grīnuma,  Diena  01/27/05     Pamatizglītības satura reforma paredzēs samazināt mācāmo faktu apjomu, akcentēt pētniecisko darbu.
	Skolēni sadalās grupā, katrai tiek balta papīra lapa un atšķirīgi izmēri kastītes izgatavošanai. Kad kastes gatavas, bērni ķeras pie mērījumiem. Šis ir viens no veidiem, kā turpmāk matemātikas stundās mācīties par tilpumu tā vietā, lai izlasītu definīciju un izpildītu pāris uzdevumu burtnīcās. No 1.septembra pirmajā, ceturtajā un septītajā klasē Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) nolēmusi sākt ilgi gatavoto izglītības satura reformu, lai mācītu ne tik daudz zināšanas, cik prasmes tās izmantot, kā to nosaka mūsdienīgas skološanās principi Eiropas attīstītākajās valstīs.
	"Mācību saturs vairs nebūs tikai tēmas, kuras jāapgūst," par iecerētajām pārmaiņām stāsta Izglītības satura un eksaminācijas centra (ISEC) vadītāja vietniece Zinta Valdmane. Pamatskolas 16 mācību priekšmetiem centrs sagatavojis jaunus satura pamatdokumentus jeb standartus un mācību programmas paraugus. Katra tēma tajos veidota tā, lai skolēns attīsta prasmi lietot iegūto informāciju, paust savu attieksmi pret to un izprot tās nozīmību savā tālākajā izaugsmē.
	Pirmos jaunumi skars pirmo, ceturto un septīto klašu skolēnus, jo viņi ir jauna izglītošanās posma sākumā. Mācības pamatskolā pašlaik veidotas pa trīs gadu cikliem, kurus beidzot ir valsts pārbaudes darbi. Tādējādi visu pamatskolu pārmaiņas aptvers triju gadu laikā, pakāpeniski atjaunojot arī mācību grāmatu bāzi. Līdz 1.septembrim jaunas mācību grāmatas būs atsevišķos priekšmetos, kā arī ISEC taps saraksts ar tām, kuras jau tagad atbilst jauno dokumentu prasībām.
	Iecerētā būtiski reforma maina matemātikas un dabaszinātņu - fizikas, ķīmijas, bioloģijas - mācīšanas principus. To saturs atslogots no pārāk sarežģītām, teorētiskām un praktiski reti izmantojamām tēmām. Tā vietā vairāk laika atvēlēts skolēna vērojumiem, izziņai, pētnieciskajam darbam.
	Mācību saturs matemātikā veidots tā, lai iespējami vairāk parādītu apgūto zināšanu lietojumu dažādās dzīves jomās, stāsta Latvijas Matemātikas skolotāju apvienības pārstāve, 31.vidusskolas matemātikas skolotāja Ilga Čečina. Piemēram, matemātikas un ģeogrāfijas sasaiste būs, pētot karti un rēķinot, kāda daļa no kontinenta ir attiecīgā valsts. Matemātikas un bioloģijas tēmas vieno uzdevumi par zāļu devām u.tml. "Plika rēķināšana paliks kā viena no pēdējām darbībām, visur citur pasaulē tā jau sen ir," bilst I.Čečina.
	Pavisam citādi ir strukturēts arī jaunais ķīmijas standarts. Tajā vairs neatrast sadaļu Faktu materiāla apguve, kā pašreiz spēkā esošajā dokumentā, kurš sarakstīts 1992.gadā. Tā vietā nākusi pētnieciskā darbība un tēmas par ķīmijas vēsturi, izcilākajiem zinātnieku sasniegumiem ķīmijas nozarē u.tml. Tas, pēc dokumenta veidotāju domām, priekšmetu padarīs interesantāku.
	Radināt skolēnus strādāt radoši un analītiski jau no pirmās klases iecerēts ar dabaszinību (apvieno bioloģijas, ķīmijas, fizikas un ģeogrāfijas tēmas) starpniecību. Tās mācīs līdz sestajai, nevis ceturtajai klasei kā līdz šim, turklāt divas stundas nedēļā līdzšinējās vienas vietā. Visās deviņās klasēs iecerēts arī jauns sociālo zinību priekšmets, kurš apvienos civilzinības, veselības mācību, ētiku un ekonomikas tēmas. Cita pieeja izvēlēta dzimtās valodas mācīšanai. "Valoda ir saziņas līdzeklis, nevis zīmju sistēma," stāsta Z.Valdmane. Tāpēc mazināta tradicionālā gramatikas mācīšanas loma.
	"Cerams, ka šis nebūs vien ierēdņu ambīciju apmierināšanai," piesardzīgs pārmaiņu gaidās ir vecāku apvienības VISI prezidents Kārlis Boldiševičs. Šajā apvienībā ir 600 vecāku visos novados. Sabiedriskās politikas centra Providus pētnieki uzsver, ka reformas veiksme lielākoties būs atkarīga no tā, cik profesionāli par to tiks informēta sabiedrība. To atšķirībā no iepriekš ieviestajām pārmaiņām izglītības sistēmā par prioritāti izvirza arī IZM un sola sākt pavasarī.
	Tomēr svarīgāk ir, vai jaunumus gribēs un varēs īstenot pedagogi, uzskata K.Boldiševičs. Z.Valdmane stāsta, ka tālākizglītības programmas skolotājiem tiek piedāvātas jau kopš 2002.gada: "Diemžēl arī pasaulē skolotāji nav adaptīva profesija: ja pašam atklāsme nenāks, pārliecināt grūti." I.Čečina un Neretas vidusskolas mācību pārzine ķīmijas skolotāja Viktorija Trukša atzīst, ka kopumā jaunās vēsmas gan saturā, gan metodikā skolotājiem nemaz tik jaunas nav. Tā dēvētā bērna centrētā izglītības sistēma (mācību procesa centrā ir bērns, bet skolotājs - neuzkrītošs viņa palīgs) Latvijā jau metodiskajos izdevumos un kursos akcentēta kopš 90.gadu beigām.
	Vecākus uztrauc arī cits aspekts: lai pārmaiņas būtu sekmīgas, pirmajā un otrajā klasē IZM plāno palielināt stundu skaitu. K.Boldiševičs uzskata, ka nevar runāt par Latviju ar īsāko mācību gadu Eiropā, vienlaikus to nemitīgi papildinot ar jauniem priekšmetiem un tēmām, kas jāiemācās. "Pret to mums ir nopietnas iebildes, tāpēc vajadzētu sākt debatēt par mācību gada pagarināšanu," domā vecāku apvienības priekšstāvis.
***
Mācību satura reforma
No 2005.gada 1.septembra pārmaiņas sāksies 1., 4. un 7.klasē, līdz trīs gados aptvers visu pamatskolu
	Mērķis
No zināšanu apguves pāriet uz prasmju apguvi: mācīties, darīt, būt, sadarboties
Atslogot mācību materiālu no nevajadzīgiem faktiem, satura dublēšanās
	Būtiskākie jaunumi
Mācību priekšmeti sagrupēti 4 tematiskajās jomās: valodas, tehnoloģijas un zinātņu pamati, cilvēks un sabiedrība, mākslas
Visiem priekšmetiem izstrādāti jauna satura pamatdokumenti - standarti - un mācību programmas paraugi
Standartos ņemti vērā 7 izglītošanās aspekti: saziņas, vērtējošais, analītiski kritiskais, pašizpausmes un radošais, sociālais, matemātiskais, mācīšanās
	Valodas
Dzimtā valoda - 1.klasē dzimto latviešu valodu mācīsies divas stundas mazāk nekā pašreiz, jo daļa tēmu ietvertas jaunajā sociālo zinību priekšmetā. Klāt nākusi divu jaunu prasmju apguve - klausīšanās un runāšanas. Gramatikas likumi nebūs jāmācās no galvas: pie zināšanām skolēns nonāk pats, piemēram, pēta teikumus un secina par teikuma veidiem, pieturzīmju lietojumu
	Tehnoloģiju un zinātņu pamati
Dabaszinības (apvieno bioloģijas, ķīmijas, fizikas, ģeogrāfijas tēmas) - mācīsies divas stundas nedēļā līdz 6.klasei līdzšinējās vienas stundas vietā līdz 4.klasei. Mērķis: iemācīties vērot, pētīt, veikt mērījumus, ierasto sēdēšanu skolas solos iespēju robežās nomainot ar pētniecību dabā. Priekšmeta saturā akcentēti jautājumi, kas saistīti ar skolēnu drošību, veselību, vides aizsardzību
Informātika - mācīs no 5.klases līdzšinējās 7.klases vietā. 8. un 9.klasē iegūtās zināšanas jāizmanto citu priekšmetu apguvē skolas iespēju robežās
Bioloģija - trīs reizes samazināts obligāti apgūstamo terminu daudzums, tā vietā iegūstot laiku skolēnu vērojumiem un pētījumiem. Novērsta tēmu dublēšanās ar ķīmiju.
Ķīmija - būtiski samazināts mācāmā apjoms, atsakoties no sarežģītām teorētiskām tēmām un daļu vieglāko pārceļot uz dabaszinību kursu. 
Tā vietā izveidots jauns mācīšanās komponents - pētnieciskā darbība, atvēlot laiku, piemēram, dalībai dažādos vides problēmu risināšanas projektos
	Cilvēks un vēsture
Sociālās zinības - jauns mācību priekšmets visām deviņām klasēm, aptverot civilzinību, ekonomikas, veselības mācības, ētikas tēmas
Vēsture -no 6. nevis 5.klases, kā līdz šim, jo tuvākās apkārtnes izzināšana atvēlēta sociālo zinību stundām. Vēsturē un ģeogrāfijā novērsta mācību satura dublēšanās, piemēram, katrā priekšmetā nemācot darbu ar kartēm
	Māksla
Iekļauta literatūra, kura saskaņota ar mūzikā un vizuālajā mākslā apgūstamo saturu

Dialogi.lv: Jaunieši politikā - ideāli vai pragmātisms
Lelde Krasnā, Dialogi.lv  01/31/05     Līdzās viedoklim, ka politika ir īstu, pieredzējušu vīru lauciņš, ir arī uzskats, ka šajā spēlītē būtu jāiesaistās jauniem, progresīvi domājošiem cilvēkiem. Jauniešu vidū iesaistīšanās politikā Latvijā nav populāra, un, šķiet, ka vecā gvarde vismaz pagaidām var darboties jauniešu netraucēti. Tomēr ne visi ir apolitiski. Aktīvākie jaunās paaudzes pārstāvji politiskajās organizācijās dzīvo pēc principa: "Es nevaru sēdēt malā un kurnēt, ka viss ir slikti, es gribu kaut ko darīt un arī daru lietas labā!" 
	Informācija, kas pieejama Latvijas lielāko partiju interneta mājas lapās, liecina, ka gandrīz katrai partijai ir sava jauniešu nodaļa vai organizācija. Tās parasti ir sabiedriskas organizācijas, kurās brīvprātīgi apvienojas politiski aktīvi jaunieši ar līdzīgām interesēm un mērķiem, konkrētās partijas īstenotās politikas atbalstītāji. 
	Tā, piemēram, partijas "Jaunais laiks" (JL) jaunatnes nodaļas (JLJN) galvenais mērķis ir iesaistīt jaunatni partijas pamatmērķu sasniegšanā. JLJN ir vairāk nekā 300 atbalstītāju, kas apvienojušies 7 reģionālajās atbalsta grupās, kā arī darbojas Rīgā. "Tautas partijas" (TP) jaunatnes organizācijas (TPJO) mērķis ir veicināt Latvijas jaunatnes politisko aktivitāti, kā arī popularizēt konservatīvās vērtības. Arī šī organizācija darbojas visā Latvijā. Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/ LNNK jaunatnes nodaļa darbojas saskaņā ar apvienības statūtiem, idejām un mērķiem, īpašu vērību veltot jaunatnes politiskajai izglītošanai un iesaistīšanai sabiedriski politiskajos procesos. "Klubs LC" ir sabiedriska organizācija, kuras pamattēze skan - visiem jauniešiem ir jābūt izglītotiem valstiski svarīgos jautājumos, izklaidei un atpūtai jābūt veselīgai, pozitīvi motivējošai un atraktīvai. Arī Jaunatnes Sociāldemokrātiskā savienība (JSS) apvieno visas Latvijas jauniešus, kam ir kopīgi mērķi un intereses. JSS veido arvien jaunus reģionālos klubus, un biedru skaits ir pārsniedzis jau 400 biedru. "Tautas Saskaņas partijas" (TSP) jauniešu organizācija vēlas iesaistīt jauniešus praktiskajā politikā, pievēršot uzmanību jauniešu problēmām, kā arī piedāvāt savu risinājumu citiem aktuāliem Latvijas jautājumiem. "Zaļo un Zemnieku savienības" mājas lapā pie partijas struktūrshēmas gan norādīts, ka darbojas arī jauniešu nodaļa, tomēr plašāka informācija nav pieejama. Arī Latvijas "Pirmā partija" vēl nav izveidojusi savu jauniešu organizāciju. 
	Ir daudz argumentu, kāpēc jauniešiem vajadzētu iesaistīties, un tikpat daudz pretargumentu, kāpēc viņi to nedara. Teorētiskajā literatūrā ir aprakstīti vairāki iemesli, kas nemotivē jaunos censoņus iesaistīties politiskajos procesos. Viens no svarīgākajiem iemesliem - viņi netic, ka spēj ko mainīt un ka viņiem ir kaut mazākās iespējas ko lemt. Ja arī kādam jaunam indivīdam izdodas aizkļūt līdz politikas veidošanas arēnai, tad, iespējams, ka viņš ir piesaistīts tikai tādēļ, ka svaigas asinis vienmēr pievelk vēlētājus. Respektīvi, - izdevīgi pārdots, bet lēmēji un politikas veidotāji ir pavisam citi. 
	Runājot par tādu minimālu politisku aktivitāti kā vēlēšanas, jaunieši nejūtas pietiekami zinoši (vairumā gadījumu nemaz negrib zināt) par to, ko piedāvā katrs kandidāts, līdz ar to arī nevēlē vispār. Pasivitāti vēlēšanās ietekmē arī tas, ka valdošās elites prioritāte nebūt nav jauni cilvēki. Veidojas tāds kā apburtais loks - mēs par jums nevēlēsim, jo jūs nedomājat par mums, un otrādi - mēs par jums nedomāsim, jo jūs neesat aktīvi vēlētāji. Arī par dalību politiskajās organizācijās viedokļi ir atšķirīgi - vieni to uzskata par iespēju, kuru, gudri izmantojot, var gūt maksimālu labumu, veidojot karjeru un papildinot zināšanas, citi apgalvo, ka tas tāds "plezīrs" vien esot. 
	Jaunatnes sociāldemokrātiskās savienības (JSS) biedre Inese Grate uzskata, ka jauniešu vidē nepastāv liela interese par politiku un politiskas organizācijas nav īpaši populāras. Viņa skaidro: "Domāju, tas tādēļ, ka Latvijā cilvēki nav sabiedriski aktīvi. NVO pastāv uz brīvprātības principa, un daudzi nav gatavi ziedot laiku vai ieguldīt darbu, pamatojoties uz brīvprātīgumu vien. Lielākajai daļai iedzīvotāju ir citas prioritātes. Jauniešiem tas ir darbs, mācības - jebkas, kas padara viņus neatkarīgus un rada sevis apliecināšanas sajūtu. Iemesls, kāpēc jaunieši nevēlas būt aktīvi politikā, varētu būt tāds, ka viņos (kā jau lielākajā sabiedrības daļā) ir neticība tam, ka ir iespējams kaut ko ietekmēt vai vispār kaut ko ir iespējams mainīt, proti, viņi neredz šai darbībai jēgu." 
	"Runājot par LSDSP, vai mūsu jauniešu organizācijas biedri var to ietekmēt? Uz šo jautājumu ir ļoti grūti atbildēt viennozīmīgi. Viss ir atkarīgs no konkrētā jautājuma, ņemot vērā konkrētu aspektu. Piemēram, viens no mūsu jauniešiem piedalās darba grupā, kur lemj par vēlēšanu kampaņu pašvaldību vēlēšanām, tas nozīmē, ka mūsu organizācijas pārstāvis var izteikt savu viedokli lēmumu pieņemšanā šajā jomā, līdz ar to arī ko ietekmēt. Mums ir iespēja piedalīties partijas komiteju sēdēs, paust savus uzskatus un ietekmēt notiekošo." 
	Jautāta par motivāciju, I. Grate saka: "Lai darbotos jebkurā jomā, ne tikai politikā, motivācija vienmēr ir - iespēja uzzināt jauno, iepazīties ar jauniem cilvēkiem, iegūt jaunus kontaktus, kas ir vissvarīgākais. Iespējas iesaistīties politikā arvien aktīvāk, tas nozīmē - sasniegt iecerēto." 
	Inese atzīst arī to, ka sākumā politisko organizāciju biedri vēl īsti labi neapzinās, kas notiek politikā, kā tiek organizēts darbs: "Jaunieši savā ziņā nāk ar naivumu un pat ideāliem. Viņi grib cīnīties un dabūt visu uzreiz, nāk ar lielu gribasspēku un cīņassparu, kas bieži vien vēlāk noplok. Vislielākā problēma ir tā, ka realizēt savus ideālus tādā līmenī, kādā jaunietis to ir iedomājies, ir gandrīz neiespējami. Ir ļoti daudz dažādu šķēršļu un problēmu, ko grūti paredzēt." 
	Šogad par aktīvu dalību politikā domā bijušās sabiedriskās organizācijas "Darba jaunatne", tagad politiskās partijas - Latvijas jaunatnes partija (LJP) biedri. Jaunizveidotās partijas priekšsēdētājs Jānis Kuzins stāsta: "Ideja par partiju dzima tāpēc, ka darbība organizācijā ierobežoja. Mērķis bija veicināt jauniešu iesaistīšanos politikā, tās veidošanā. Domājam, ka jaunietis, savas kompetences robežās, izprot jauniešu problēmas labāk nekā to varētu darīt jebkurš cits. Bieži vien 60 gadus vecs politiķis nesaprot 18 gadus veco, kurš tikko beidzis skolu, kuram nav pieredzes un kurš ir izvēles priekšā - ko darīt nākotnē. Mēs uzskatām, ka dzīves pieredze var būt nasta, jaunatne ir neatkarīga no ambīcijām, no pagātnes, jaunieši varētu daudz progresīvāk strādāt Latvijas labā." 
	Jaunatnes nevēlēšanos būt politiski aktīviem J. Kuzins skaidro ar to, ka līdz šim nav bijis nevienas partijas, kas aizstāvētu viņu intereses, saprastu un atbalstītu. 
	Situāciju komentē savulaik politiski aktīvs jaunietis, tagad portāla studentnet.lv redaktors Tālivaldis Kronbergs. 
	"Domāju, ka proporcionāli ļoti maz jauniešu iesaistās politikā, darbojas politiskajās organizācijās. Pats iesaistījos politiskajā organizācijā 17 gadu vecumā. Toreiz bija atmodas laiks un bija cita motivācija iesaistīties. Tad visus vienoja ticība vienai konkrētai idejai un tam, ka to var realizēt. Personiskās ambīcijas, kas tagad ir galvenā motivācija, bija otrajā plānā. Arī uz jaunajiem tad skatījās citādi - viņi gluži vienkārši bija nepieciešami. Tagad iesaistīšanos politikā motivē kontakti, personiskais labums, iespēja īstenot politiskās ambīcijas. Attiecības un procesi ir izkalkulēti, prasmīgi ir izskaitļots, kas jādara, lai sasniegtu mērķi." 
	"Jauniešu organizācijas ir viens no veidiem kā piekļūt t.s. lielajiem politiķiem, kas ir gluži kā ikonas, tas ir veids kā attīstīt savu iespējamo politisko karjeru un nodibināt vajadzīgos kontaktus, kas ir īpaši svarīgi," stāsta Tālivaldis Kronbergs. 
	Daudz dzirdēts, ka jauniešu organizācijas vajadzīgas, lai pieredzējušajiem politiķiem palīdzētu nēsāt kastes un izdalīt bukletus. Tālivaldis norāda, ka tas, ko jaunietis var panākt, lielā mēra ir atkarīgs no viņa paša. "Svarīgi, lai būtu mērķis. Arī tad, ja nav misijas apziņas, politikā nav ko darīt." Diemžēl šī tendence aizvien pieaug. Daudz ir to, kuri nemitīgi atkārto, ka nekas jau nenotiek, taču jāatceras: ja pats neko nedarīsi, patiešām nekas arī nenotiks. Arī tiem, kuriem liekas, ka nav vērts iesaistīties, der padomāt, ka ikviena jauna pieredze paplašina redzesloku. Ja ne citādi, tad noteikti ir iespēja daudz ko uzzināt šīs organizācijas semināros un diskusijās, piemēram, apgūt prasmi diskutēt, formulēt savu viedokli, paust ideju, uzstāties. Tas noder visam mūžam. 
	Nenoliedzami, svarīgs aspekts ir politiķu tēls, respektīvi, cik tas ir saistošs, lai jauns cilvēks vēlētos sevi asociēt ar tādu. "Cilvēkam, kuram netic, neticēs arī tad, ja viņš sojas pupiņas nosauks par sojas pupiņām." Tātad lēmums būt politiski aktīvam atkarīgs no uzticamības kredīta. 
	Jārunā arī par to, cik brīvi jaunieši šajās organizācijās var paust savu viedokli, nostāties pret vai par kādu ideju, neatkarīgi lemt. Diezin vai JL vai TP jauniešu organizāciju biedri jebkad apšaubīs t.s. «mātes partiju» līderu politiskās ieceres, ja arī viedoklis kādā jautājuma nesakritīs. Šāda situācija noved pie tā, ka jauniešus rausta kā marionetes. Ja jauniešus izmanto, tā ir viņu pašu vaina, jābūt gudriem, jādomā, kā to novērst, un jāprot izdarīt secinājumus. Jāprot izmantot iespēju. 
	Tomēr ieguvējs ir ikviens, kurš iesaistās, cits vairāk, cits mazāk - tas atkarīgs no tā, kā cilvēks prot izmantot iegūtās zināšanas. "Man kā politiski aktīvam jaunietim izdevās iziet cauri visiem attīstības līmeņiem, sāku kā partijas biroja kurjers, vēlāk kandidēju uz Saeimu un ieņēmu citus amatus. Šāda attīstība noteikti ir pozitīva. Darbojoties politikā, tiek iegūta neatsverama pieredze - pozitīva vai negatīva, nav svarīgi. Pieredze, kuru pareizi apgūstot un izvērtējot, var veiksmīgāk veidot karjeru," stāsta Tālivaldis. 

Šadurskis: Mazākumtautību konvencijai jāattiecas tikai uz līviem un čigāniem
LETA,  02/01/05     Vispārējai mazākumtautību aizsardzības konvencijai ir jāattiecas tikai uz vēsturiskajām minoritātēm, proti, līviem un čigāniem, intervijā "Latvijas Avīzei" norāda partijas "Jaunais laiks" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Kārlis Šadurskis. 
	"Esmu dzirdējis, ka vēsturiskā minoritāte esot arī krievi, kuri te dzīvojuši līdz 1940.gadam. Te jāatceras šīs konvencijas rašanās mērķi: aizstāvēt tās mazās Eiropas tautas, kurām nav sava valstiskuma. Latvijā dzīvo ne tikai krievi, bet arī ukraiņi, lietuvieši. Tās nav mazas tautas, un tām visām ir savas valstis. Līdz ar to mums konvencija nav jāattiecina uz šīm minoritātēm," uzsver politiķis. 
	Līdz ar to Latvijai vajadzētu konvenciju ratificēt, attiecinot to uz līviem un čigāniem, kā arī pievienojot atrunas par to, ka ielu plāksnītes ir tikai latviešu valodā un pašvaldībās tiek lietota tikai latviešu valoda, norāda Šadurskis. 
	Viņš atzīst, ka konvencijas teksts ir "ļoti interpretējams - to var izlasīt gan ļoti šauri, gan arī ļoti plaši". Politiķim bijis liels pārsteigums uzzināt, ka Krievija ir parakstījusi un ratificējusi šo konvenciju jau 1998.gadā. 
	"Turklāt ne mazākajā mērā pēc tam nav centusies to pildīt. Cik Maskavā ir, piemēram, ukraiņu skolu vai Kaukāza tautību skolu? Šīs minoritātes tur ir pietiekami pārstāvētas. Taču notiek tieši pretējais: Krievijā vēl aizliedz tatāriem pāriet uz latīņu rakstību, kas ir klajā pretrunā ar jebkādu minoritāšu tiesību ievērošanas garu. Tas nozīmē, ka konvenciju var ratificēt un ignorēt," sacīja Šadurskis. 
	Ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) vadītās darba grupas, kura analizē iespējas Latvijā ratificēt Vispārējo mazākumtautību aizsardzības konvenciju, loceklis etnologs Ilmārs Mežs norāda: plašākai sabiedrībai Latvijā nav zināms, ka vairākumā Eiropas Savienības (ES) valstu, nosakot mazākumtautības, piemērots ļoti šaurs kritērijs. 
	"Es teiktu - daudz šaurāks nekā tie, par ko šobrīd Latvijā tiek runāts," uzsver Mežs. 
	Gandrīz visās ES valstīs mazākumtautības jēdziens tiek attiecināts tikai uz šo valstu pilsoņiem un ļoti daudzās - tikai uz dažu nelielu vēsturisko minoritāšu pārstāvjiem. Vairākās valstīs piemērots teritoriālais jeb reģionālais princips: kāda tautība nacionālās minoritātes tiesības bauda tikai noteiktā un bieži vien ļoti nelielā valsts teritorijā - rajonos, kuros tā izsenis dzīvojusi. 
	"Eiropas Parlamentā ir noteiktas partijas un Latvijā zināmi politiķi, kas cenšas iztēlot, ka konvencija tika izveidota, lai mazākumtautību skaitā iekļautu arī nesen valstī iebraukušos imigrantus vai pat bēgļus. Te nu gan vairākuma ES valstu valdībām ir vienota nostāja: konvencija netiek attiecināta uz pēckara imigrantiem," skaidro etnologs. 

Skolās sēj naidu pret latviešiem
LETA  02/02/05    Tautas partijas Saeimas deputāta Dzintara Ābiķa rīcībā ir nonācis Rīgas krievu skolās izplatīts mūzikas kompaktdisks, kurā izteikts aicinājums uz vardarbību pret latviešiem. TP deputāti jau nosūtījuši vēstuli ģenerālprokuroram Jā nim Maizītim ar lūgumu ierosināt krimināllietu gan pret dziesmu autoriem, gan arī izplatītājiem. Kamēr nav uzsākta izmeklēšana, deputāts nevēlējies atklāt, kurās skolās šis kompaktdisks ir izplatīts.

Kultūrā...

2005.gadā grāmatnīcās - iemīlēti autori, vērtīgi darbi 
Gunita Nagle,  Diena  01/28/05     Vairums no rakstniekiem, kuru darbus šogad iecerēts izdot, Latvijā jau ir labi iepazīti un var diezgan droši teikt - iemīlēti. Nekādu pārsteigumu, nekāda riska! Toties valda savstarpēja uzticēšanās - grāmatu izdevēji zina, ko izdot, bet lasītāji zina, ko gaidīt. Un galvenais, ka ir vērts gaidīt. 
	"Iecerēts ir daudz," saka Zvaigzne ABC prezidente Vija Kilbloka, nosaucot izdodamo grāmatu skaitu - 514. Vairākums no to autoriem Zvaigzne ABC izdevusi jau iepriekšējos gados vai arī zina - tie Latvijā jau iepazīti un, visticamāk, tiks pirkti. Vienīgā ekstravagance, ko atļāvies apgāds, ir tiesības izdot divu krievu autoru darbus. Tie ir Ludmilas Uļickas divi romāni Soņečka un Patiesi jūsu Šuriks un detektīvromānu autores Tatjanas Ustinovas divi darbi. No pašmāju autoriem Zvaigzne ABC apņēmusies izdot Skaidrītes Gailītes un Egila Lukjanska jaunākos romānus.
	Apgādā Jumava 2004.gadā iznāca 134 jauni grāmatu nosaukumi, šogad plānots izdot ap 150, stāsta Jumavas galvenā redaktore Evija Veide. Līdzās daudzu sēriju turpinājumiem apgāds sāk arī divas jaunas sērijas, no kurām vienu - fantāzijas žanram atvēlēto - tas sāk ar klasiku Pītera S.Bīgla Pēdējais vienradzis. Februāra beigās iznāks pirmā grāmata populārzinātnisku izdevumu sērijā Alfa un Omega - Brīvmūrnieki. Šajā sērijā būs grāmatas par nacionālismu, semiotiku un citiem filozofiskiem novirzieniem un sociālām kustībām. Īpaši Jumava lepojas ar līgumu, kas noslēgts starp apgādu un Albertu Belu par viņa triloģijas noslēdzošā romāna Vientulība masu sarīkojumos izdošanu. Pirmās grāmatas Latviešu labirints un Uguns atspīdumi uz olu čaumalām iznāca 1998. un 2000.gadā apgādā Daugava.
	No Atēnas piedāvājuma interesanti būtu sagaidīt franču rakstnieces Annas Gavaldas pirmo stāstu krājumu, kas Francijā izdots 1999.gadā un izraisījis sensāciju. Atēna jau izdevusi viņas pirmo romānu Es viņu mīlēju. Pirmo reizi Latvijā tiks izdota kāda no krievu izcelsmes franču rakstnieka Andreja Makina grāmatām - romāns Franču testaments, kas iznācis Francijā 1997.gadā un apbalvots ar prestižajām Gonkūru un Mediči balvām. Franču testaments stāsta par jaunu zēnu, kurš uzaug Sibīrijas stepēs, klausīdamies vecmāmiņas francūzietes stāstos par Franciju pirms Pirmā pasaules kara, viņas turpmāko dzīvi Krievijā cauri revolūcijas un Otrā pasaules kara šausmām. 
	Apgādā Valters un Rapa iznāks latviešu klasika - Andreja Eglīša, Annas Brigaderes, Kārļa Skalbes, Mārtiņa Zīverta, Leonīda Breikša un Jāņa Krēsliņa darbi gan Rakstu sējumos, gan atsevišķos izdevumos. Pārsteigumu solot Paula Bankovska jaunais romāns Eiroremonts un Daces Zvirbules pirmais romāns Blūzs.
	Jāņa Rozes apgādā iecerēts izdot vidēji 3-4 jaunas grāmatas mēnesī, saka tā direktore Renāte Punka. Detektīvromānu cienītājiem jau februāra sākumā būšot patīkams pārsteigums - pirmā grāmata sērijā Rozes ēnā. Tā došot iespēju iepazīt populāro zviedru rakstnieci Lizu Marklundu un viņas romānu Sprādzieni. Detektīvromānu sēriju plānots regulāri papildināt ar dažādiem angļu, franču, itāliešu, austriešu autoru darbiem. Gada nogalē apgāds cer iepriecināt biezu vēsturisku romānu cienītājus - tos, kas ar baudu un interesi lasa Umberto Eko sacerējumus un nule izdoto Mikas Valtari Sinuhe, ēģiptietis. Šogad skolu absolventiem un studentiem tiks piedāvāts lasīt Eko ieteikumus, kā labāk uzrakstīt mācību vai pētniecisku darbu.
***
Lielāko Latvijas izdevniecību īpašās ieceres 2005
		Atēna
	Arvja Kolmaņa romāns Žūpa Amors jeb Mirušais Dievs
	Noras Ikstenas jaunais romāns
	Dzintara Soduma Kopoto Rakstu 6.sējums Dzeja 
	Ludmilas Azarovas dzejas izlase
	Alana Holinghērsta romāns The Line of Beauty, par kuru rakstnieks 2004.gadā saņēma Bukera balvu un ir izvirzīts Vitbreda balvai.
	Iana Makjuana romāns Amsterdam - 1998.gada Bukera laureāts
	Latvijā dzimušā ebreju rakstnieka Dāvida Bezmozga grāmata Nataša un citi stāsti
	Lielbritānijā dzīvojošā rakstnieka Nadīma Aslama romāns Maps for Lost Lovers - izvirzīts 2004.gada Bukera prēmijai
	Maikla Kaningema jaunais romāns Specimen Days (par Voltu Vitmenu).
	Pēra Ulova Enkvista jaunākais romāns Boken om Blanche och Marie
	Dzjuničiro Taņidzaki romāns Naomi
	Antonija Bīvora pētījums Staļingrada
	Džeisona Bērka grāmata Al-Kāida
		Jumava
	Zviedru autoru Aleksandra Barda un Jāna Sēderkvista filozofiskais apcerējums Netokrātija, kas vēsta par jauna veida varu, jaunām cilvēku identitātēm un citādām attiecībām mūsdienu pasaulē.
	Roberta Harisa Pompeji. Stilizēts romāns par Pompeju pēdējām dienām, tālaika augstākās sabiedrības ikdienas dzīvi un tikumiem. 
	Sadarbībā ar Valsts Mākslas muzeju iznāks reprezentatīvs albums Valsts Mākslas muzejs. 
		Valters un Rapa
	XVII gs. rakstnieka Ihara Saikaku Pieci stāsti par piecām sievietēm, kas mīlēja mīlēties.
		Zvaigzne ABC
	Trīs enciklopēdijas - Latvijas kino, Rīdzinieku mājoklis un Latvijas nacionālie parki. 
	Sebastians Folkss Putnu dziesma. 
	Osnes Seierstades jaunākais darbs Irāka. Simts un viena diena. 
	Erika Gustavsona romāns Apelsīnu meitene.
	Trīs Airisas Mērdokas romāni.
	Iana Makjuana romāni Bezgalīgā mīlestība un Nevainīgais. 
	Deivida Mičela romāns Mākoņu atlass.
	Zviedru rakstnieces Majgulas Akselsones romāns Tā, kura es nekad nebiju. 
		Jāņa Rozes apgāds
	Itāliešu rakstnieka Nikolo Ammaniti romāns Es nebaidos
	Marka Hedona grāmata Dīvainais atgadījums ar suni.
	Milorada Paviča Hazāru vārdnīca. 

Kultūras objektiem lūko saimnieku 
Agnese Margēviča,  NRA  01/28/05    Valsts kontrole nav apmierināta ar Valsts nekustamo īpašumu darbību.
	Kultūras ministrija piekritusi savus pārvaldītos 104 nekustamos īpašumus nodot akciju sabiedrības Valsts nekustamie īpašumi apsaimniekošanā.
	Drīzumā izvērtēs, vai kādu no iestādēm nav lietderīgāk pārcelt citviet, neizslēdz arī kāda objekta pārdošanu izsolē. Jautājums varētu būt par dažu arhīvu atrašanās vietu, tomēr Rīgas centrā esošās kultūras izglītības iestādes neviens no iekārojamiem namīpašumiem neizlikšot.
	Apstiprināšanai valdībā virzītā Valsts nekustamā īpašuma pārvaldīšanas un apsaimniekošanas koncepcija paredz atteikšanos no pašreizējās sistēmas, kad ministrijas un citas valsts iestādes pašas nodarbojas ar savā pārziņā esošo nekustamo īpašumu apsaimniekošanu. Tādēļ sagaidāms, ka Kultūras ministrija (KM) nebūs vienīgā, kura ar laiku atteiksies no līdzšinējās prakses. Kā galvenie trūkumi minēta valsts īpašumu iznomāšana par maksu, kas ne tuvu nelīdzinās tirgus cenai, kā arī neprofesionāla un nekvalitatīva apsaimniekošana.
	"Nevar teikt, ka īpašumi pārsvarā tiktu iznomāti valstij izdevīgi," iepazinies ar daļu 2004. gada revīziju datiem, kas veiktas ministrijās un to pakļautības iestādēs, atzīst Valsts kontroles Privatizācijas procesa revīzijas departamenta direktors Indulis Šķibelis. Tomēr viņš skeptiski vērtē plānus padarīt valsts akciju sabiedrību Valsts nekustamie īpašumi (VNĪ) par šo īpašumu galveno apsaimniekotāju. "Apmēram pirms mēneša beidzām revīziju pašā VNĪ un neesam sajūsmā par viņu īstenoto apsaimniekošanu. Pat īpašumos, kur ielikta liela nauda, tā atpakaļ nenāk. Galvenais viņu bizness ir namu pārdošana," vērtē I. Šķibelis. Tomēr pēc VNĪ lūguma ir pagarināts termiņš paskaidrojumu sniegšanai par VK revīzijas ziņojumu, tā ka oficiālie secinājumi būs zināmi tikai februārī.
	VNĪ informācija liecina, ka 2004. gadā šī valsts akciju sabiedrība no valsts īpašumu pārdošanas izsolē nopelnījusi 646 796,87 latus - no tiem 386 956,87 par namu, bet 259 840 latus par zemesgabalu pārdošanu.
	VNĪ valdes priekšsēdētājs Māris Kaijaks atzīst, ka līdz ar KM nekustamo īpašumu pārņemšanu "naudas varbūt vairāk nekļūs", tomēr to apsaimniekošana kļūšot daudz efektīvāka un tai atvēlētie tēriņi sarukšot. Viņš arī atgādina, ka VNĪ uzdevums ir iespējami efektīvāk apsaimniekot valsts īpašumus, gan nodrošinot ar piemērotām telpām valsts institūcijas, gan gūstot peļņu, izīrējot vai izsolot īpašumus. Lai gan kultūras iestādes nebūt neesot no pelnošajām, VNĪ šobrīd neesot "plāniņa kaut ko likvidēt vai izlikt ārā".
	M. Kaijaks norāda, ka kopā ar KM tiks izvērtēta visu iestāžu atrašanās vietas lietderība gan no to darbības nodrošināšanas, gan ekonomijas viedokļa. Tādēļ varot rasties jautājums par arhīvu fondu glabātavu iespējamu pārcelšanu tālāk no Rīgas centra. "Gan jau nonāks pie tā, ka vajadzēs izmantot ēkas racionālāk," pauž VNĪ valdes priekšsēdētājs.
	Latvijas Valsts arhīva direktore Daina Kļaviņa par apsaimniekošanas formas maiņu sakās pirmo reizi dzirdam no Neatkarīgās. Ēka Bezdelīgu ielā 1 uzcelta tieši arhīva vajadzībām 1984. gadā, pārējās arhīvu ēkas lielākoties šim mērķim pielāgotas. Pati D. Kļaviņa vērtē, ka ēkas, lai arī iespēju robežās uzturētas un nav nolaistas, diez vai kādu iekārdinās. Viņa pauž sašutumu, ka Latvijā pret arhīviem izturas kā pret "sapelējušu papīru glabātavām". Ārzemēs tiem vieta esot ierādīta pilsētu centros.
	Latvijas Valsts arhīvā ik pa 10-15 gadiem nonākot dokumenti no valsts iestādēm un Rīgas domes. Arhīvā glabājas arī VDK un Komunistiskās partijas arhīvi, kuru aktualitāte nemazinās. Tādēļ glabātavām, pēc D. Kļaviņas domām, jāatrodas cilvēkiem ērti pieejamās vietās. 

***
Fakti
- KM nolēmusi nodot VNĪ apsaimniekošanā 104 savā pārziņā esošus nekustamos īpašumus. Pašas ministrijas pārziņā paliks tikai trīs vēl neuzcelti, bet iecerēti objekti - Nacionālās bibliotēkas ēka, akustiskā koncertzāle un Laikmetīgās mākslas muzejs. 
- 104 nododamajos objektos atrodas dažādas kultūras iestādes:
	- 22 muzeji, tostarp Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs, Turaidas muzejrezervāts un Rīgas Vēstures un kuģniecības muzejs;
	- 6 teātri, to skaitā Nacionālais teātris, Dailes teātris, Leļļu teātris, Krievu drāmas teātris, Jaunais Rīgas teātris, kā arī Nacionālā opera;
	- 16 augstākās un vidējās izglītības iestādes, arī Mākslas akadēmija, Mūzikas akadēmija un Kultūras akadēmija; 
	- 7 arhīvi un citas iestādes, to skaitā arī Rīgas cirks un trīs ēkas, kurās ir izvietota Nacionālā bibliotēka.

Izstādes 
Līvija Dūmiņa,  NRA  01/31/05     
- Arhitektu namā Torņa ielā 4 no šodienas apskatāma izstāde Latvijas Ainavu arhitektūras biedrības 2003./2004. gada skates projekti un realizācijas. Tajā iekļauti Latvijas Ainavu arhitektūras biedrības konkursam iesniegtie darbi par apstādījumu projektiem un to realizāciju - privāto un publisko teritoriju apstādījumi, apstādījumu rekonstrukcijas, citas situācijas un ideju projekti. 
- Mākslas galerijā ag7 sadarbībā ar īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariātu no rītdienas skatāma Jeļenas Antonovas gleznu izstāde. J. Antonova ir Latvijas Mākslas akadēmijas Mākslas zinātnes nodaļas maģistrante, strādā Rēzeknes Skolēnu interešu centrā par vizuālās mākslas skolotāju. Māksliniece pievērsusies galvenokārt klusās dabas žanram, kā arī darinājusi atsevišķas figurālas kompozīcijas. Galvenās tēmas ir sieviete, ziedi un dabas tēls kopumā.
- Galerijā Laipa Valmierā atklāta gleznotājas Daces Saulītes personālizstāde. Māksliniece 1999. gadā beigusi Latvijas Mākslas akadēmijas A. Naumova un K. Zariņa vadīto monumentālās glezniecības meistardarbnīcu un kopš 1989. gada sarīkojusi septiņas personālizstādes. D. Saulīte savas gleznas raksturo kā īpatnēju sajūtu eliksīru, lai arī tās tāpat kā mirkļi ir gaistošas. Tām raksturīgas košas krāsas, vijīga līnija, kompozīcijas pamatā ir ģeometriskas formas.
- Studijā Artelis Laipu ielā 8 aplūkojamas Unikālās servīzes - mūsdienu mākslas keramikas izstāde, kurā savus darbus izstādījušas Latvijas Mākslas akadēmijas Keramikas nodaļas 3. kursa studentes Arta Baltā, Līga Sarkane, Gundega Hagendorfa, Elīna Titāne un Kristīne Boļšedvorova. Šodien pulksten 14 galerijā iespējams tikties ar izstādē apskatāmo darbu autorēm.

Makula(kul)tūra
Viktors Avotiņš,  NRA  02/02/05     Kultūras iestādes saņēmušas Kultūras ministrijas vēstuli Par korupcijas novēršanu. Līdz ar pielikumiem (KM uzdevumi saistībā ar Korupcijas novēršanas un apkarošanas valsts programmu 2004.-2008. gadam; paredzēto uzdevumu izpildes tabula; KM pretkorupcijas organizatoriskais plāns) šis vēstījums šķiet man funkcionēšanas (ne darbības) šedevrs. KM uzbūvējusi izcilu papīra tīģeri un piedāvā to tiražēt katrā iestādē. KM pati, sastādot savus plānus, nav centusies ievērot vēl viena vēstules pielikuma - Vadlīnijas iestādes pretkorupcijas pasākumu plāna izveidei - nosacījumus. Pašas KM plāni neko neliecina, ka patiešām noteikti un novērtēti korupcijas riski kultūras jomā, ka šo risku vadība un uzraudzība definēta mērķtiecīgi u.tml. Gandrīz viss, kas iekļauts šajos plānos, iestāžu vadībai un klerkiem pašsaprotami jādara arī bez tiem. KM rāda lielisku darbības imitācijas piemēru un paģēr bezjēdzīgu papīru ražošanu no pakļautajiem. 
	Iestādēm saistībā ar šiem plāniem līdz 28. februārim jānosūta ministrijai veseli pieci papīri. Turklāt ministrija lūdz "noteikt atbildīgo amatpersonu, kas turpmāk varētu sniegt informāciju". Lieki sacīt, ka vēstulei nav pielikuma, kas apcerētu šo darbu finansējumu. 
	Šāds stils vedina domāt, ka tie, kuri labi atrakstīsies, kuri ceps daiļus plānus, nu būs korupcijas apkarošanas izcilnieki, bet tie, kuri uzrakstīs vienkārši - "mūsu iestādē korupcija nepastāv, kolektīvs ir stabils un godprātīgs. Par katru izņēmumu ziņosim darba kārtībā" - slaisti. Jo, kā smejies, slikti meklējuši kulakus un tautas ienaidniekus, nav rīkojuši pretkorupcijas mītiņus, turējuši ētiku galvās, nevis pie sienas... Demokrātija te laikam izpaužas tā, ka ministrija lūdz pašai iestādei noteikt informatoru. Nevis dibina speciālu departamentu, kas nodarbotos ar aģentu vervēšanu, nodrošinot katrā KM iestādē savu iekšējās kontroles sistēmu.
	Viens no Landau dzimtas zinātniekiem sacījis: "Kultūras pamats ir virsotne." Bet neba nu kāds viņam klausīs. Varbūt lopkopji. Kultūrkopjiem suga nav svarīga, tāpēc - arī kultūras pamats ir apakša. Jo būtu gaužām nedemokrātiski, ja, laižot skatu no cūkas uz cilvēku un atpakaļ, varētu "pateikt, kurš ir kurš" (Dž. Orvels).

Lielās folkloras gada balvas 2004 laureāti
Līvija Dūmiņa,  NRA  02/02/05     Balvai tika iesniegti 48 pieteikumi, un valsts aģentūrā Tautas mākslas centrs ekspertu komisija no tiem izraudzījusies 26 laureātus 11 nominācijās. 
	Lielās folkloras gada balvas pasniegšanas ceremonija notiks 6. februārī pulksten 14 Rīgas Latviešu biedrības nama Zelta zālē, kad Lielās folkloras gada balvas 2004 Dižo balvu saņems folkloras draugu kopas Skandinieki vadītājs Dainis Stalts, atzinības balvu par mūža ieguldījumu - Gudenieku etnogrāfiskā ansambļa Gudenieku suiti dalībniece un tautastērpu darinātāja Margarieta Smidrovska, etnogrāfiskā ansambļa Aulejas sievas bijusī vadītāja Genovefa Konošonoka, Alsungas etnogrāfiskā ansambļa Suitu sievas dalībnieces Marija Steimane un Rozālija Brūdere, Marta Šmidte no Lubānas folkloras kopas, Briežciema etnogrāfiskā ansambļa dibinātāja Emīlija Logina, Liepājas pilsētas folkloras kopas Vēlava un Liepājas rajona Otaņķu etnogrāfiskā ansambļa vadītāja Zenta Bērtiņa, folklorists un literatūrzinātnieks Jāzeps Rudzītis. 
	Par tradicionālās kultūras mantojuma un novadu savdabības glabāšanu, aizsardzību un kopšanu balva piešķirta Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja direktora vietniekam Mārtiņam Kuplajam, Latvijas Kultūras akadēmijas profesoram Jurim Urtānam, etnogrāfei, folkloras kopas Senlejiņa vadītājai Indrai Čeksterei. Nominācijā Zinātniskā izpēte un dokumentēšana Folkloras balvu saņems Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja Etnogrāfijas nodaļas vadītājs Uģis Niedre un folkloriste Elga Melne. Par tradicionālās kultūras materiālu vai to radošu pārveidojumu publicēšanu laureātu godā tikusi krājuma Gadskārtu grāmata darba grupa - Māra Mellēna, Valdis Muktupāvels, Ernests Spīčs un Iveta Irbe; folkloras krājumu Miega dziesmas un Ziemas pasakas sastādītāja, LU doktorante Una Smilgaine. 
	Par izglītības veicināšanu balvu saņems Valkas rajona un Gaujmalas novada folkloras kopu koordinatore Skaidra Smeltere un Līvānu 1. vidusskolas folkloras kopas Ceiruleits vadītāja Anna Karkle. Nominācijā Tradicionālās kultūras dzīves - svētku, koncertu, sarīkojumu, festivālu un citu radošu projektu - organizēšana balva piešķirta Latvijas Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja Izglītības un informācijas nodaļas galvenajam speciālistam Zigmāram Kristsonam. Savukārt folkloras programma Klēts atzīta par labāko tradicionālās kultūras atspoguļotāju plašsaziņas līdzekļos. Gada etnogrāfiskais ansamblis ir Bārtas etnogrāfiskais ansamblis, Gada folkloras kopa - Balsi. Par Gada skaņu ierakstu atzīts albums Rudzu balss.

Grāmatas 
Arno Jundze,  NRA  01/31/05, NRA  02/01/05
Torkels Breke. Kaina bērni. Tulkojusi Inga Bērziņa. Atēna, 2004
	Dzīvās vēstures sērijā izdotajam pētījumam ir ietilpīgs apakšvirsraksts Reliģija un varmācība no Vecās Derības līdz 11. septembrim. Lai gan grāmata ir tendēta pagātnē, tomēr tās galvenais uzsvars likts uz mūsdienu pasauli, jo reliģiskajās sistēmās iešifrētā vardarbība vistiešākajā veidā apdraud šodienas stabilitāti. 
Arvis Kolmanis. Žūpa Amors jeb Mirušais Dievs, Atēna, 2005
	A. Kolmaņa romānu zinātāji gaidīja jau krietnu brīdi. Pats autors tomēr uzskatīja, ka labāk pagaidīt, nekā pārsteigties. Abpusējās gaidīšanas procesa rezultātu ir vērts izlasīt, jo ar romāniem jau nekad neko nevar zināt. Par ko tas vēsta? "Vai Dievs ir - nezin kāpēc viņš noprasīja. - Tūlīt būs, - atbildēja zemākā balss.
Eimija Naita. Berija: Staļina labā roka. Tulkojusi Paula Prauliņa. Atēna, 2005.
	Vēsturisko pētījumu cienītāji var tikai slēgt derības par to, kas būs nākamā grāmata populārajā sērijā Dzīvā vēsture, jo vēl piemērotāku kandidatūru par Lavrentiju Beriju iedomāties grūti. Viņa personība allaž bijusi noslēpuma plīvura apveltīta. Gan laikos, kad L. Berija bija padomju gulaga boss, gan vēlāk, kad viņš kļuva par upuri divu partijas kliķu savstarpējos ķīviņos. Neraugoties uz asiņainā bendes slavu, atmodas sākumos Latvijas presē izspraucās versija par to, ka L. Berija pēc Staļina nāves esot plānojis padarīt trīs Baltijas republikas par formāli neatkarīgām valstīm. Ej nu sazini, kā bijis patiesībā, droši var teikt tikai to, ka šis vīrs patiešām zināja pārāk daudz, un tāpēc arī viņu nošāva.
Dzintars Tilaks Sirdslietu aģenta ritmiskas domas, Nordik, 2005
	Latvijas Radio 2 radioraidījuma Sirdslietu aģentūra vadītāja Dzintara Tilaka dzejoļu krājums priecēs visus šā raidījuma cienītājus, jo dos iespēju salīdzināt, kāda Sirdslietu aģentūra ir ēterā, bet kāda - lirikā. Kā teikts uz ar sirsniņām noformētās grāmatas ceturtā vāka - autors gan pats sevi par dzejnieku neuzskatot. Tomēr, ja jau reiz vārsmām pildīta grāmata izdota, tad pieticība jāmet pie malas. "Mans biznesa plāns/ir vienkāršs kā zeķe; Tu - vienu eiro/ (ja gribi - var eiru)/ es - Tev vienkāršo/ cerību pretim."
Svami Vivekānanda. Džnāna joga. Praktiskā vēdānta. Tulkojusi Dzintra Dāvidsone. Vieda, 2005
	Pieļauju, ka no manis nekad neiznāks jogs, kaut vai tāpēc vien, ka nespēju nedz izrunāt, nedz bez īpašas koncentrēšanās uzrakstīt ne godājamā skolotāja vārdu, ne grāmatas nosaukumu. Tāpēc visu cieņu tiem, kam, Rietumu pasaulē dzīvojot, Austrumu mācības kļuvušas par viņu dzīves neatņemamu sastāvdaļu. Narendranats Data jeb Svami Vivekānanda ir izcils XIX gadsimta indiešu garīgais Skolotājs un nacionālās atbrīvošanās kustības veicinātājs, kurš popularizēja universālu un reformētu reliģiju uz jogas pamatiem.

Kultūrziņas
Līvija Dūmiņa,  NRA  01/27/05
- Vācu kino. Kinoteātrī Rīga šodien pulksten 19 Vācu kino klubā režisora H. K. Šmida filma Gaismas, kas 2003. gadā ieguvusi Berlīnes kinofestivāla Starptautiskās kinokritikas balvu un Vācijas kinobalvu kā labākā spēlfilma. Tā stāsta par divām pilsētām Oderas upes krastos - Frankfurti Vācijā un Slubici Polijā, kas šķir divas dažādas pasaules.
- Sidraba šķidrauts. Jaunajā Rīgas teātrī šodien pulksten 18.30 izrāde Griesti sāk krist - ieskats Baņutas Rubess iestudējuma Sidraba šķidrauts tapšanas procesā. Piedalās Guna Zariņa, Inga Alsiņa, Elita Kļaviņa, Iveta Pole, Regīna Razuma, Ģirts Krūmiņš, Vigo Roga, Kaspars Znotiņš, Vilis Daudziņš, Edgars Samītis, Kārlis Anušēvics u. c. 
- Ķīmijas simfonija. Grāmatu namā Valters un Rapa šodien pulksten 17 grāmatas Ķīmijas simfonija atvēršanas svētki. Atmiņu kopojumā, ko uzrakstījuši toreizējās Latvijas Valsts universitātes Ķīmijas fakultātes 1953. - 1958. gada studenti un sastādījis bijušais students un joprojām Latvijas Organiskās sintēzes institūta galvenais pētnieks Jānis Freimanis, dzīvā stāstījumā atklāts process, kā okupācijas apstākļos tomēr sekmīgi varēja izaugt tagadējās Latvijas ķīmijas zinātnes un tehnoloģijas pamatlicēji un nozīmīgākie darbinieki. 
- Palīdzēsim Rīgas Domam! Rīgas Doma baznīcā rīt pulksten 19 pirmais koncerts no cikla Palīdzēsim Rīgas Domam! Koncertā piedalīsies Latvijas Nacionālas operas solists Sergejs Jēgers, Rīgas Doma skolas zēnu koris un baroka orķestris. Pie ērģelēm Aivars Kalējs un Kazaņas valsts konservatorijas rektors, viens no labākajiem ērģelniekiem Krievijā Rubins Abdulins. Programmā J. S. Baha, G. F. Hendeļa, H. Persela, V. A. Mocarta, F. Pulenka skaņdarbi. Iegūtie līdzekļi tiks ziedoti Doma ērģeļu restaurācijai.
Līvija Dūmiņa,  NRA  02/02/05      
- Krievu drāmas teātra viesizrādes. Rīgas teātriem veidojas sadarbība ar Jelgavas kultūras namu. Dailes teātris jau viesojas Jelgavā, un nu šim piemēram seko Rīgas Krievu drāmas teātris. 3. februārī tas parakstīs sadarbības līgumu ar Jelgavas pilsētas pašvaldību, kas paredz regulāras teātra viesizrādes Jelgavas kultūras namā. 26. februārī gaidāma pirmā izrāde - Aleksandra Gaļina lugas Sirēna un Viktorija iestudējums Feliksa Deiča režijā. Lomās Gaļina Rosijska, Tamāra Sudņika un Jakovs Rafalsons.
- Par kultūras namu lomu. Šodien un rīt Rīgas Latviešu biedrības namā notiek konference Laikmetīgs kultūras nams - nozīmīgs elements Latvijas kultūrvidē, ko rīko valsts aģentūra Tautas mākslas centrs. Konferencē plānots aplūkot vairākas būtiskas tēmas - par kultūrpolitikas attīstības modeli, pašvaldības lomu kultūras namu darbības nodrošināšanā, kultūras institūciju darbību un tūrisma sadarbības iespējām, ES struktūrfondu piedāvājumu, mārketinga lomu kultūrtūrisma attīstībā, kultūras darbinieku izglītības un tālākizglītības piedāvājumu un iespējām, kultūras namu, kultūras centru, tautas namu kultūras aģentūru darbības modeļiem. Iepriekšējā Latvijas kultūras namu, tautas namu vadītāju un speciālistu kopējā tikšanās notika 1990. gadā.
Arno Jundze,  NRA  02/01/05
- Režisoru laboratorija. Marta vidū Mālpilī notiks starptautiskā režisoru laboratorija Improvizācija un spontanitāte skatuves mākslā. Tiek gaidīti režisori, aktieri, dejotāji, dramaturgi un citi ar teātri saistītu profesiju pārstāvji. Sīkāka informācija mājas lapā www.iugte.com/projects/Director.php
- Pornogrāfs Ļermontovs. Cīņā pret pornogrāfijas izplatību nedaudz pārcentušies slavenās audēju pilsētas Ivanovas tiesībsargājošo iestāžu darbinieki. No lielākā pilsētas grāmatu veikala kā izvirtīgas izņemtas divas krievu klasiķu - M. Ļermontova un K. Prutkova - grāmatas.
- Gredzenu pavēlnieks Valmierā. Rīt Valmierā, kultūras centrā, pulksten 13 notiks pasākums Gredzenu pavēlnieks mūzikā un kino, ko ar Nīderlandes Ārlietu ministrijas atbalstu piedāvā Latvijas Koncertdirekcija.
- Sākas balsojums. Šodien sākas balsojums Publikas simpātija, tajā katrs varēs izvēlēties sev tuvāko kandidatūru no Lielās Mūzikas balvas 2004 žūrijas nosaukto laureātu saraksta. 
- Lediņa un Boiko romāns. Kā informē apgāds Jumava, februārī klajā nāks Jura Boiko un Hardija Lediņa absurdā romāna ZUN pirmpublicējums.

Citādā ziņā...

Latvijas rekords Osakā 
Rolands Norietis,  NRA  01/31/05    Jeļena Prokopčuka triumfē prestižajā maratonā Japānā.
	Latvijas skrējēja Jeļena Prokopčuka svētdien triumfēja Osakā notiekošajā maratonā, izcīnot savu pirmo uzvaru starptautiskajos maratonos un gūstot vienu no spilgtākajiem panākumiem karjerā.
	Pirms starta Jeļena Prokopčuka tika minēta kā viena no sacensību favorītēm un apstiprināja, ka garajās distancēs ar katru gadu uzlabo savu sniegumu. 
	Pēc 10 km (42,195 km trasē) no līderu grupiņas atrāvās mājiniece Hiromi Ominami, un 10 km vēlāk viņas pārsvars pār konkurentēm sasniedza vairāk nekā minūti. Tuvojoties distances vidusdaļai, izrāvienu sāka Jeļena, pakāpeniski deldējot japānietes pārsvaru. Pie 30 km atzīmes tas vēl bija 32 sekundes, taču divarpus kilometru vēlāk bēgle tika noķerta un apdzīta. 
	Turpmākajā distances gaitā šaubu par mūsu skrējējas uzvaru vairs nebija - viņa finišēja pēc 2 stundām, 22 minūtēm un 56 sekundēm, sasniedzot jaunu Latviju rekordu. Līdzšinējais rekords, ko Ļena sasniedza 2003. gada Londonas maratonā, tika labots vairāk nekā par minūti. Tuvāko sekotāju japānieti Mari Ozaki Prokopčuka apsteidza par minūti un trim sekundēm.
	"Esmu gandarīta par uzvaru un par laboto Latvijas rekordu. Pirms sacensībām teicu, ka mans mērķis ir uzvara, un to izdevās sasniegt. Šogad ceru būt pirmā arī Ņujorkas maratonā," Jeļena Prokopčuka nekautrējās iepazīstināt ar mērķiem, kuros ietilpst uzvara vienā no prestižākajiem gada skrējieniem. Pērn Ņujorkā viņa bija piektā.

Pērn Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 12 600 cilvēkiem
LETA  02/02/05     Pagājušā gada laikā Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 12 600 cilvēkiem un šā gada sākumā mūsu valstī bija 2,306 miljoni iedzīvotāju, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotā informācija. 
	2003.gada laikā valsts iedzīvotāju skaits samazinājās par 12 300 cilvēkiem, un 2004.gada sākumā Latvijā bija 2,319 iedzīvotāji. Statistika liecina, ka desmit gadu laikā - kopš 1995.gada sākuma - Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 194 000 cilvēku. 
	Pērn, mirstībai pārsniedzot dzimstību, iedzīvotāju skaits samazinājies par 11 490 cilvēkiem, savukārt, uz citām valstīm izbraukušo iedzīvotāju skaitam pārsniedzot iebraukušo skaitu, iedzīvotāju kopējais skaits saruka par 1082 cilvēkiem. 
	Pērn Latvijā piedzimuši 20 530 bērni, kas ir par 476 mazāk nekā 2003.gadā. Par 417 samazinājies arī mirušo iedzīvotāju skaits. Pērn nomiruši 32 020 iedzīvotāji. 
	Dabiskais pieaugums pērn, līdzīgi kā iepriekšējos gados, bijis negatīvs. 
	2004.gadā no citām valstīm iebraukuši un uz dzīvi Latvijā apmetušies 1665 cilvēki, kas ir par 301 cilvēku vairāk nekā 2003.gadā. Palielinājies arī to iedzīvotāju skaits, kas Latviju pametuši. Pērn uz citām valstīm izbraukuši 2747 cilvēki, kas ir par 537 cilvēkiem vairāk nekā 2003.gadā. 
	Salīdzinot ar 2003.gadu, pērn pieaudzis reģistrēto laulību skaits. Ja 2003.gadā tika reģistrētas 9989 laulības, tad pērn - 10 331. 

Vilciena katastrofā Rīgā trīs bojāgājušie un vairāk nekā 20 cilvēki cietuši 
LETA  02/02/05    Šorīt (trešdien) Rīgas centrā pasažieru vilciena katastrofā gājuši bojā trīs cilvēki, par viena dzīvību mediķi vēl cīnās un vairāk nekā 20 guvuši dažāda smaguma traumas, aģentūrai LETA apstiprināja Katastrofu medicīnas centra (KMC) direktors Mārtiņš Šics.
	Mašīnistam neievērojot sarkano luksofora signālu, ap plkst.10.40 netālu no Rīgas Centrālās dzelzceļa stacijas, Kurbada un Valmieras ielas rajonā, saskrējās elektriskais pasažieru vilciens, kas kursēja maršrutā Lielvārde - Rīga, un vilciens Rīga - Maskava, kurā nebija pasažieru un kas devās uz depo.
	KMC apkopotā informācija liecina, ka 12 katastrofā cietušie ir ievietoti dažādās slimnīcās, bet 12 cilvēkiem sniegta ambulatorā palīdzība. Cilvēki nogādāti Rīgas 1.slimnīcā, Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas un Paula Stradiņa klīniskajā slimnīcā. Cietušo vārdus piederīgie var uzzināt KMC pa telefonu 7454547.
	Rīgas 1.slimnīcas Uzņemšanas nodaļas vadītāja aģentūrai LETA pastāstīja, ka viens no smagāk cietušiem pacientiem ievietots Reanimācijas nodaļā, bet vēl viens smagāk cietušais operēts.
	Divi pacienti ievietoti Neiroķirurģijas nodaļā. Iespējams, slimnīcā būs jāpaliek vēl vienam vai diviem cilvēkiem. Pārējiem sniegta ambulatorā palīdzība un cietušie devušies mājās. Visiem katastrofā cietušajiem ir galvenokārt galvas un krūšu traumas.
	Paula Stradiņa klīniskās universitātes Uzņemšanas nodaļā informēja, ka atvesti astoņi pacienti. Neviens no cietušajiem nav ļoti smagi cietis. Mediķi izmeklē pacientus un pagaidām vēl nav zināms, cik no cietušajiem būs nepieciešams ārstēšanos turpināt stacionārā.
	Policija ir ierosinājusi krimināllietu par dzelzceļa transporta drošības un ekspluatācijas noteikumu pārkāpšanu, ja tas izraisījis katastrofu, avāriju vai citas smagas sekas. Par šādu noziegumu iespējamais sods ir brīvības atņemšana uz laiku no trīs līdz 15 gadiem.
	"Latvijas dzelzceļa" (LDz) un policijas sākotnējā informācija liecina, ka katastrofa notika elektriskā vilciena mašīnista vainas dēļ, jo viņš neievēroja sarkano luksofora signālu. LDz vadītājs Andris Zorgevics uzsvēra, ka vilcienu avārija notika nevis dzelzceļa infrastruktūras problēmu vai kādu tehnisku trūkumu, bet gan mašīnista nolaidības dēļ.
	Kā aģentūra LETA novēroja notikuma vietā, tieši elektriskais vilciens ir cietis vairāk - tam ir sadragāta mašīnista kabīne un daļa no pirmā vagona.
	Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP), kurš ieradās notikuma vietā, aģentūrai LETA atzina, ka Valsts policijas Dzelzceļa policija veic izmeklēšanu. Jēkabsons uzsvēra, ka datorizētā vilciena kustības kontroles sistēma ļaus diezgan ātri noskaidrot traģiskā negadījuma cēloņus.
	Valsts policijas priekšnieks Jānis Zaščirinskis aģentūrai LETA sacīja, ka notikuma vietā strādā eksperti, rūpīgi vācot pierādījumus. Tiks izveidota speciāla darba grupa, lai izmeklētu notikušā apstākļus. 
	Pēc ministra rīcībā esošās informācijas, vilciena Rīga-Maskava ātrums sadursmes brīdī bijis aptuveni 20 kilometri stundā, bet vilciena Lielvārde-Rīga ātrums - aptuveni 35 kilometri stundā. Lai gan vilcienu ātrumi bijuši salīdzinoši nelieli, jāņem vērā to svars un inerce, norādīja Jēkabsons.
	Zorgevics norādīja, ka kustība pa Latvijas dzelzceļiem tiek koordinēta, tādēļ visticamākais katastrofas cēlonis ir cilvēciskais faktors. Negadījuma iemeslus palīdzēs atklāt vilciena "melnā kaste", norādīja LDz vadītājs. 
	Vilcienam, kurš no Lielvārdes izbrauca plkst.9.39, Rīgas Centrālajā dzelzceļa stacijā bija jāpienāk plkst.10.43. LDz un glābējiem nav informācijas par kopējo pasažieru skaitu, kas bija vilcienā. Zināms, ka daudzi cilvēki, kas bija pasažieru vilcienā un traumas neguva, paši pameta katastrofas vietu.
	Katastrofas vieta apkārtnē tika slēgta vai ierobežota satiksme Valmieras, Satekles, Lačplēša un Kurbada ielā.
	Glābšanas darbus pēc vilciena katastrofas bija sanākuši vērot vairāki simti cilvēku. Notikuma vietā aģentūra LETA novēroja, ka sākotnēji policijas norobežojošā lente bija novilkta tuvāk negadījuma vietai, taču vēlāk policisti to virzīja arvien tālāk no notikuma vietas, lai nepieļautu cilvēku tuvošanos sadragātajiem vilcieniem.
	Tas tika darīts arī drošības apsvērumu dēļ, jo katastrofas dēļ sasvēries viens elektrības vadu balsts, uzkrītot virsū vadiem. Stabs tika nostiprināts ar dzelzs kāpnēm.
	Pēc Zorgevica vārdiem, vilcienu avārija varēja būt vēl smagāka, ja mašīnists laikus nebūtu paspējis noraut "stopkrānu".
	Katastrofas dēļ Centrālajā stacijā tika apturēta vilcienu satiksme. Vilcieni, kas brauc Centrālās stacijas virzienā, pasažierus izlaiž Zemitāna, Torņkalna un Jāņavārtu stacijās. Rīgas pašvaldības SIA "Rīgas satiksme" izmanto piecus rezervē esošus autobusus, lai palīdzētu cilvēkiem nokļūt no Centrālās stacijas uz Zemitānu un Jāņavārtu stacijām.
	Rīgas domes Satiksmes un transporta lietu komitejas priekšsēdētājs Guntis Pilsums aģentūru LETA informēja, ka Jūrmalas un Ogres virzienā norīkoti papildu maršruta taksometru reisi. Ar piecu minušu intervālu šodien kursē 10.maršruta tramvajs uz Torņakalnu. 

Pēc vētrainajām, 
lietainajām un samērā siltajām 
dienām, pagājušās nedēļas nogalē beidzot
 sagaidījām sniedziņu un arī pamatīgu aukstumu –
dienā gaisa temperatūra bija ap -10oC, naktī vietām 
pat -20oC. Taču lielais aukstums noturējās pāris die-
nas un pirmdienas rītā jau bija 0oC. Bet par lielu brī-
numu, šorīt pamodusies pa logu ieraudzīju pasa-
kainu skatu – gan zeme, gan koki izskatījās 
kā ar biezu, baltu seģeni apklāti.
Viss bija tik balts!!...

Anda Jansone, trešdien 2. februārī