K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 379:  2004. - 2005. g. 31. decembris - 5. janvāris

Eiropā un pasaulē...

ĀM apzinājusi visus Latvijas iedzīvotājus cunami skartajā Āzijas reģionā 
LETA  01/03/05     Ārlietu ministrija (ĀM) ir apzinājusi visus Latvijas iedzīvotājus, kas atradās cunami skartajā Dienvidaustrumāzijas reģionā, aģentūru LETA informēja ĀM.
	Pēc ĀM Konsulārā departamenta sniegtās informācijas, 26.decembrī dabas stihijas skartajā Āzijas reģionā atradās 228 personas no Latvijas. Sazinoties ar tūrisma firmām un radiniekiem, no 224 cilvēkiem jau saņemtas precīzas ziņas, ka viņu dzīvībām briesmas nedraud. Lielākā daļa minēto tūristu jau atgriezušies Latvijā.
	ĀM vēl precizē ziņas par četrām personām, kuras varēja atrasties dabas stihijas skartajā reģionā. Saskaņā ar iepriekš saņemto informāciju no tuviniekiem divas personas atrodas Maurīciju salās un Latvijā plāno atgriezties 14.janvārī. Par vienu no personām ĀM precizē kontaktinformāciju sadarbībā ar Iekšlietu ministriju. Par vēl vienu personu, kura pastāvīgi dzīvo ārpus Latvijas un kurai bija jāatgriežas 2.janvārī, informācija tiks saņemta no radiniekiem.
	Informācija apkopota, izmantojot tūrisma aģentūru un radinieku informāciju. ĀM informāciju ieguvusi arī, aktīvi sadarbojoties ar cietušo valstu kompetentajām iestādēm, Latvijas goda konsuliem, kā arī Eiropas Savienības un citu Rietumvalstu atbildīgajām iestādēm.
	ĀM Konsulārais departaments pateicas visiem, kuri informēja par piederīgo vai draugu stāvokli un atgriešanos Latvijā, kā arī izsaka pateicību tām tūrisma firmām, kuras pēc ĀM aicinājuma operatīvi informēja par savu klientu atrašanās vietu, veselības stāvokli un plānoto atgriešanās laiku.
	Līdz brīdim, kad situācija minētajā reģionā normalizēsies, gan piederīgie, gan tūrisma firmas joprojām tiek aicināti sniegt aktuālo informāciju par dabas katastrofā Austrumāzijā esošajiem Latvijas tūristiem. Informāciju lūgums sniegt pa ĀM Konsulārā departamenta mobilo dežūrtālruni 9287398, kā arī pa faksu 7828274.
	Vienīgais līdz šim zināmais dabas stihijā cietušais Latvijas iedzīvotājs Vladimirs Kuļešovs rīt varētu atgriezties Latvijā.
	Āzijas dienvidus 26.decembrī skārušās zemestrīces un tās izraisītā milzīgā cunami apzināto upuru skaits sasniedzis 145 000 cilvēku, informē katastrofas piemeklēto valstu valdības un veselības aprūpes dienesti. 
Latvijas karavīri dodas uz Irāku
LETA  01/03/05 
	Šodien (pirmdien) trīs Latvijas karavīri dosies uz starptautisko miera nodrošināšanas misiju Irākā. Jau ziņots, ka kapteinis Lauris Bergs, seržants Timo Logins un dižkareivis Zigmārs Zaics kārtējās rotācijas kārtībā Irākā nomainīs kapteini Andri Supi, virsseržantu Daini Viļumu un virsseržantu Māri Akmeni.
	Aizvadītā gada pirmspēdējā dienā notika svinīgā karavīru rotācijas ceremonija. Tajā piedalījās Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris Gaidis Andrejs Zeibots, citi NBS vadības pārstāvji un karavīru ģimenes. 
Severstaļ nenoliedz vēlmi iegūt biznesu Ventspilī
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats, speciāli NRA  01/03/05     Telefoniski sazinoties ar Severstaļgrup pārstāvjiem, apstiprinājās, ka vēlmi iegādāties naftas biznesu Ventspilī oficiāli paudis viens no četriem Severstaļgrup kontrolē esošajiem uzņēmumiem –Severstaļtrans. Kompānijas galvenais boss ir devītais bagātākais cilvēks Krievijā, kuram savulaik paticis lielīties, ka viņam esot cieši sakari ar prezidentu Vladimiru Putinu.
	Viens no kompānijas Ventbunkers akcionāriem Oļegs Stepanovs pēdējā laikā presē vairākkārt izteicies par vēlmi Krievijas kompānijai Severstaļtrans pārdot akciju sabiedrībām Ventbunkers (VB) un Ventspils nafta (VN) piederošos naftas pārkraušanas terminālus, kā arī SIA Latrostrans piederošos naftas cauruļvadus. Viņš pat minējis šā darījuma iespējamo summu – aptuveni pusmiljardu dolāru. 
	No O. Stepanova intervijām gan nav saprotams, kā viņš paredzējis šo darījumu kārtot – viņa nosauktajiem naftas tranzīta infrastruktūras elementiem ir dažādi īpašnieki, kuriem turklāt ir atšķirīgi uzskati par aktīvu pārdošanu. Piemēram, Ventspils naftas vadība ir paziņojusi, ka nekādas sarunas par termināla vai cauruļvadu pārdošanu šobrīd nenotiek. Savukārt ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (Latvijas valstij pieder 38% VN akciju), atzīdamies, ka īsti nesaprot, kas notiek, paudis satraukumu par iespējamu VN aktīvu pārdošanu bez saskaņošanas ar valsti. 
	Severstaļgrup preses sekretāre Lada Astiska Neatkarīgajai atzina, ka daudzi žurnālisti jau esot interesējušies par O. Stepanova presē teiktā patiesumu. Viņa skaidroja: "Tā kā Severstaļtrans šobrīd kļuvis par patstāvīgu uzņēmumu, mēs šo jautājumu nekomentēsim. Mūsu rīcībā pagaidām nav oficiālas informācijas." Līdzīgu atbildi Neatkarīgā saņēma arī no Severstaļtrans preses sekretāres Annas Vostruhovas: "Oficiālu informāciju par šo jautājumu sniegsim tikai pēc Jaungada un Ziemassvētku brīvdienām, kad būs apkopota visa informācija. Mēs esam lietas kursā par Stepanova kunga izteikumiem presē, ar šīm publikācijām esam iepazinušies. Tur ir vairākas būtiskas nianses."
	Pēc informācijas interneta portālā AKSnews.ru, kompānija Severstaļgrup, kuras galvenais birojs atrodas Maskavā, pārvalda un kontrolē četrus rūpniecības un pakalpojumu nozaru gigantus. Metalurģijā darbojas atvērtā akciju sabiedrība Severstaļ, kurai pieder tēraudliešanas rūpnīca. Tai savukārt pieder 50% akciju sabiedrībā Aljanse 1420, kura ražo liela izmēra cauruļvadus galvenokārt Gazprom vajadzībām.
	Ar kalnrūpniecību nodarbojas Severstaļresurs, kurā ietilpst Kovdorskas kalnrūpniecības uzņēmums, Kareļskij okatiš, Kuzbassrazrezugoļ, Vorkuta ugoļ, Olkon, Severnij niobij un Staļmag.
	Trešā kontrolējamā grupa ir mašīnbūves uzņēmumi: Severstaļauto pārrauga Uļjanovskas automobiļu un Aizvolgas motoru rūpnīcas.
	Visbeidzot ceturto grupu apvieno Seversatļtrans pārziņā esošie uzņēmumi: osta Vostočinj Tālajos Austrumos (60% akciju), Tuapsas osta Melnajā jūrā (vairāk nekā 25% akciju), Taganrogas osta (ap 10%), osta Sanktpēterburgā, termināls Tallinas ostā, kā arī 51% akciju Kolomenskas dīzeļlokomotīvju rūpnīcā un 50% Rīgas vagonu rūpnīcā.
	Severstaļgrup patiesais saimnieks, biznesa uzraugs un vadītājs ir Krievijā ietekmīgais biznesmenis Aleksejs Mordašovs. Krievijas finanšu tirgus analītiskais žurnāls Russkij Forbes šā gada maijā A. Mordašovu ierindojis devītajā vietā bagātāko Krievijas biznesmeņu sarakstā. 
	Sarakstā astotajā vietā ierindots Ruskij alumiņij īpašnieks Oļegs Deripaska, bet desmito vietu ieņem naftas kompānijas Lukoil šefs Vagits Aļekperovs.
	Krievijas laikrakstu publikācijās A. Mordašovs tiek minēts kā viens no tiem oligarhiem, kuriem "pieder Krievija". Russkij Forbes A. Mordašova īpašumus novērtējis ar 4,5 miljardiem ASV dolāru. Viņa dzimtajā pilsētā Čerepovecā viņu sauc par tanku acu skatiena dēļ. 
	Bijušais Severstaļ ģenerāldirektors Jurijs Lipuhins žurnālā atceras, kā 1996. gadā viņš dalījis uzņēmumu ar savu toreiz vēl padoto Alekseju Mordašovu: "Es viņam saku – izklāsti savus priekšlikumus, kā šīs akcijas dalīsim. Viņš saka: līdzīgi uz pusēm. Pēc tam viņš ar saviem draugiem aizbrauca uz kaut kādām tur salām, atgriezās un sacīja – līdzīgi dalīt man kaut kā tomēr negribas. Darām tā: tev – 49%, man – 51%." Citos preses izdevumos lasāms, ka pēc minētās akciju dalīšanas Lipuhins juties aizvainots, taču nopietnu karu pret Mordašovu tomēr nav uzsācis. 
	Russkij Forbes A. Mordašova panākumu atslēgu raksturo šādi: "Darījumu ķēriens plus laba izglītība." 
	Viens no būtiskākajiem aspektiem A. Mordašova biogrāfijā ir viņa attiecības ar Krievijas prezidentu V. Putinu. 2001. gada vasarā laikraksts Novaja gazeta rakstīja: "Aleksejs Mordašovs ļoti mīl prezidentu Putinu. Mordašovs ir pārliecināts, ka bez problēmām spēj noorganizēt prezidenta ierašanos jebkurā Krievijas apgabalā, turklāt neslēpjot, ka tas notiks priekšvēlēšanu kampaņas ietvaros." Tai laikā notika gatavošanās reģionālajām vēlēšanām un Komi republikas vadītājs Jurijs Spiridonovs gatavojies startēt atkārtoti. "Severstaļ saimnieks Mordašovs Spiridonovam paziņoja aptuveni tā: uz vēlēšanām es jums Vladimiru Putinu noorganizēšu. Bet jūs savukārt palīdziet man iegūt Vorkutaugoļ akcijas, ar kuru privatizāciju patlaban nodarbojas Komi republikas vadība," raksta Novaja gazeta.
	To, ka minētais pirms četriem gadiem nav bijusi vienkārša plātīšanās, apliecina arī pēdējā laika publikācijas. Pērnā gadā martā analītiskais žurnāls Fokuss pētījis V. Putinam tuvāko cilvēku loku un secinājis: "Pretēji eksistējošajiem priekšstatiem par "Putina draugiem" – ne vienmēr tie ir bijušie vai esošie specdienestu darbinieki vai kolēģi no mērijas (Sanktpēterburgas) laikiem. Tie ir labi izglītoti cilvēki, nākuši no akadēmiskajām aprindām, no lieliem rūpniecības uzņēmumiem vai ārējās tirdzniecības grupām." 
	Pētot V. Putinam tuvās biznesa aprindas, žurnāls atklājis, ka severstaļieši 2003. gadā sevišķi cieši sākuši sadarboties ar Putina cilvēku īpašumā esošo atvērto akciju sabiedrību Kineks. Pēc žurnālā Fokuss minētā, tieši sadarbība ar Kineks severstaļiešiem ļāvusi iegūt kapitāla daļas Tallinas un Sanktpēterburgas ostās.
Eiropas nauda krīt zemnieku maciņos
Gundega Skagale, Evija Cera  NRA  01/04/05     Latviešu lauksaimniekiem peļņas kāpums 2004. gadā bijis mazāks nekā igauņiem un lietuviešiem.
	Latvijas lauksaimnieki un zvejnieki, realizējot 279 projektus, pērn no Eiropas Savienības (ES) struktūrfondiem saņēmuši 10,19 miljonus latu. No Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (tā sauktā lauksaimniecības fonda) līdz 27. decembrim ir izmaksāts 8,3 miljoni latu, apmaksājot kopumā 259 projektus. Visvairāk - 208 projekti - realizēti programmā par investīcijām lauksaimniecības uzņēmumos, kur atmaksāti 7,47 miljoni latu.
	2004. gadā Latvijā realizēti pieci projekti mežsaimniecības attīstībā par kopējo summu 63,99 tūkstoši latu. Deviņi projekti saņēmuši atmaksu par lauku teritorijas pārveidošanu un attīstības veicināšanu par kopējo summu 185 tūkstoši latu. Vēl 37 projekti saņēmuši atmaksu par atbalstu jaunajiem zemniekiem par kopējo summu 576 tūkstoši latu.
	2004. gadā Latvijā realizēti pieci projekti mežsaimniecības attīstībā par kopējo summu 63,99 tūkstoši latu. Deviņi projekti saņēmuši atmaksu par lauku teritorijas pārveidošanu un attīstības veicināšanu par kopējo summu 185 tūkstoši latu.
	Vēl 37 projekti saņēmuši atmaksu par atbalstu jaunajiem zemniekiem par kopējo summu 576 tūkstoši latu.
	Šobrīd Lauku atbalsta dienestā uz laiku ir pārtraucis pieņemt lauksaimnieku projektus, kas pretendē uz ES līdzfinansējumu, jo jau iesniegti 1727 projekti par 99 miljoniem latu. Tādējādi jau pārsniegts līdz 2006. gadam ES atvēlētās naudas apjoms. 
	Laika posmā no 2004. līdz 2006. gadam lauksaimnieki var pretendēt uz 92,4 miljoniem latu, no šīs summas 61,2 miljoni latu ir ES finansējums, bet 31,2 miljoni latu - Latvijas līdzfinansējums. 
	Zivsaimnieki 2004. gadā var pretendēt uz 28,7 miljoniem latu, no kuriem 16,3 miljoni ir ES finansējums, bet Latvijas valsts līdzfinansējums kopā ar privāto finansējumu ir 12,4 miljoni latu. 2004. gadā no šā fonda jau realizēti 20 pieteikumu kopumā par 1,90 miljoniem latu.
	Pavisam Lauku atbalsta dienests (LAD) Latvijas lauksaimniekiem šogad Eiropas Savienības un nacionālajos maksājumos izmaksājis 110 miljonus latu. Pateicoties šai Eiropas naudas plūsmai, ievērojami auguši lauksaimniecībā nodarbināto ienākumi. Latvijā fiksētais ienākumu pieaugums lauksaimniecības sektorā 2004. gadā ir bijis piektais lielākais ES - par 42%, liecina Eurostat dati. 
	Vislielākais ienākumu pieaugums ir bijis Čehijā - par 108%, Polijā - par 74% un Igaunijā - par 55,9%. Visās ES valstīs vidējie ienākumi uz vienu lauksaimniecībā nodarbināto ir palielinājušies par 3,3%. Kā norāda Eurostat, kopējais ienākumu pieaugums ir saistīts gan ar kopējo lauksaimniecībā gūto peļņu, kas 25 Eiropas valstīs bijis vidēji par 1,8% augstāka, gan ar darba apjoma lauksaimniecībā samazināšanos par 1,5%. Tiesa, desmit jaunajās ES dalībvalstīs ienākumi auguši, jo 2,4 reizes palielinājās subsīdiju apjoms.
	Eiropas statistiķu apkopotie dati parāda ievērojamu atšķirību starp ienākumu kāpumu vecajās un jaunajās ES valstīs. Vecajās ES dalībvalstīs visvairāk ienākumi pieauguši Vācijā, Dānijā un Luksemburgā. Savukārt Nīderlandē, Beļģijā, Somijā, Francijā, Īrijā un Kiprā lauksaimnieki ir cietuši zaudējumus. 
	Apmēram sešiem tūkstošiem lauksaimnieku - atbalsta saņēmēju - ir problēmas piešķirto naudu iegūt, jo nav sakārtoti banku konti. "Pieteikumu reģistrēja fiziska persona, bet konts pieder juridiskai personai, vai otrādi. Pieteikumu iesniedza tēvs, bet konts ir dēlam," raksturīgākās neprecizitātes minēja LAD direktore Irina Pilnere. 
	Viņa uzsvēra, ka gan pieteikumu iesniedzējam, gan atbalsta saņēmējam ir jābūt vienai un tai pašai personai, un aicināja pieteikumu iesniedzējus šīs lietas sakārtot. Viņi naudu, visticamāk, saņems nākamgad.
Valdība cunami seku novēršanai piešķirs līdz 100 000 latu 
LETA  01/04/05    Latvijas valdība palīdzībai cunami skartajiem reģioniem Āzijā varētu piešķirt līdz 100 000 latu, šodien intervijā "Radio SWH" sacīja Ministru prezidents Aigars Kalvītis (TP). Par to šodien tiks lemts valdības sēdē.
	Minēto summu Latvija varētu izmantot dažādi, konsultējoties ar ANO un citām starptautiskām institūcijām. Iespējams, Latvija varētu nosūtīt savus mediķus uz Dienvidāziju vai īrēt helikopterus, sacīja premjers.
	Vaicāts, kādēļ valdība tikai tagad lemj par palīdzību upuriem, Kalvītis atbildēja, ka šodien notiekot pirmā valdības sēde jaunajā gadā. Savukārt iepriekšējās sēdes laikā, 28.decembrī, vēl neesot bijis "īstas skaidrības par upuru skaitu un traģēdijas apmēriem".
	"Valdības sēdes notiek reizi nedēļā, un pa vidu vēl iekrita Jaunais gads. Tagad mēs pie pirmās iespējas šo jautājumu izskatām," sacīja Kalvītis. 
Latvija pasaules ekonomiskās brīvības reitingā pakāpusies uz 28.vietu 
LETA  01/04/05     Pētniecības institūta "Heritage Foundation" un laikraksta "The Wall Street Journal" veidotajā ekonomiskās brīvības reitingā Latvija ierindojusies 28.vietā pasaulē, kas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir kāpums par vienu vietu.
	Augsto ceturto vietu reitingā ieņem Igaunija, kas ir pakāpusies par divām vietām, bet Lietuva reitingā ir noslīdējusi par vienu vietu un ierindojas 23.pozīcijā.
	Visaugstākais ekonomiskās brīvības indekss jau vienpadsmito gadu pēc kārtas piešķirts Honkongai, kurai seko Singapūra un Luksemburga. Pirmajā desmitniekā ierindojas arī Īrija, Jaunzēlande, Lielbritānija, Dānija, Islande un Austrālija.
	Reitinga pirmajā desmitniekā pirmo reizi nav iekļuvušas ASV, kas šogad pēc ekonomiskās brīvības indeksa ieņem tikai dalītu 12.vietu. Strauji augošā Ķīna gada laikā reitingā ir pacēlusies no 128.vietas uz 112.vietu, bet Japāna reitingā ieņem 39.vietu.
	Krievija ekonomiskās brīvības ziņā ierindojas 124.vietā pasaulē, salīdzinot ar 114.vietu iepriekšējā gadā, bet valstis ar pašu zemāko ekonomisko brīvību ir Ziemeļkoreja, Mjanma, Lībija, Zimbabve, Turkmenistāna un Laosa.
	"Heritage Foundation" un "Wall Street Journal" veidotajā reitingā izvērtēta ekonomiskā brīvība 155 pasaules valstīs. Indekss sastādīts, izvērtējot tādus faktorus kā tirdzniecības politika, nodokļu slogs, valsts iejaukšanās ekonomiskajos procesos, monetārā politika, kapitāla plūsmas un ārvalstu investīcijas, banku un finanšu sektors, algas un cenas, īpašuma tiesības un "melnā tirgus" apmēri.
	Indekss parāda, ka 86 pasaules valstīs ekonomiskā brīvība pagājušajā gadā ir palielinājusies, 57 - samazinājusies, bet 12 valstīs nav mainījusies. No visām 155 apskatītajām valstīm 17 raksturotas kā "brīvas", 56 - kā "pārsvarā brīvas", 70 - "pārsvarā nebrīvas" un 12 - kā "apspiestas". 
Krievijā domā, kā savākt Latvijas medijus
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats,   speciāli NRA  01/05/05    Pagājušā gada pavasarī Krievijas prezidenta administrācijas ārpolitikas atbalsta komisija nolēmusi, ka jāsāk krietni nopietnāk pievērsties tuvējo ārvalstu masu medijiem, ar kuru palīdzību var ietekmēt sabiedrisko domu bijušās PSRS telpā. 
	Pēc ārlietu speciālistu domām, līdz šim mēģinājumi īstenot dzīvē Krievijas prezidenta administrācijas komisijā lemto bija saskatāmi tikai Gruzijā un Ukrainā rožu un oranžās revolūcijas laikā. Varbūt tā ir tikai sakritība, bet līdz ar ziņām par iespējamo naftas tranzīta infrastruktūras pārdošanu Krievijas kompānijai Severstaļ ir parādījusies arī neoficiāla informācija, ka krievu biznesa struktūras izrādījušas nopietnu interesi par šobrīd Ventspils naftai piederošajiem medijiem. 
	Krievu uzņēmējiem, kuriem Kremļa administrācija dod zaļo gaismu investīcijām ārvalstīs, bieži vien paralēli komercdarbībai tiek uzdota arī valstisku pienākumu veikšana - atbalstīt ārpolitiskās aktivitātes, krievvalodīgo centienus, sportu u. tml. 
	Pašā Krievijas presē (piemēram, publikācija Russkij fokus ar zīmīgu virsrakstu Oligarhi, veicināsim armijas futbolu) ir vairākkārt aprakstītas Kremļa aktivitātes, lai piespiestu bagātās kompānijas materiāli atbalstīt Krievijas labākās futbola, hokeja un basketbola komandas.
	Pērnajā pavasarī pie Krievijas prezidenta administrācijas tika nodibināta speciāla komisija Krievijas Federācijas ārpolitikas atbalstam. 
	Komisiju nodibināja pēc tam, kad Katarā par čečenu līdera Zelimhana Jandarbijeva slepkavību tika apcietināti divi Krievijas Federālā drošības dienesta (FDD) aģenti. Krievu specdienestu operācijas izgāšanā pietiekami nopietnu lomu nospēlēja arī masu mediji, kuri atmaskoja FDD sagatavoto versiju, ka Jandarbijevu uzspridzinājuši paši čečeni.
	Komisijā iekļauti pārstāvji no Ārlietu ministrijas, FDD, Krievijas prezidenta Federālā valdības sakaru un informācijas aģentūra (krievu saīsinājums - FAPSI), citiem specdienestiem un valsts resoriem. Komisijas sastāvā darbojas arī pazīstamie polittehnologi Gļebs Pavlovskis un Igors Mintusovs. G. Pavlovskis ir prezidenta administrācijas padomnieks un fonda Efektīvā politika direktors, kurš žurnālistu vidū tiek dēvēts par "pelēko kardinālu", "provokatoru" un "lielo mistifikatoru". Arī Krievijas vecākās sabiedrisko attiecību firmas Nikkolo M direktoram I. Mintusovam ir skanīga iesauka - viņš tiek dēvēts par "ēnu meistaru". 
	Zīmīgi, ka par komisijas vadītāju tika nozīmēts Krievijas bruņoto spēku ģenerālštāba priekšnieks, Drošības padomes loceklis, ģenerālpulkvedis Jurijs Balujevskis.
	Komisijā spriests par to, kādiem līdzekļiem panākama Krievijas ietekmes palielināšana tuvējās pierobežas valstīs, kuras noteiktas par Krievijas ārpolitisko interešu prioritāti. Pierobežas valstis tikušas sadalītas trijās grupās - Baltijas valstis, Kaukāzs, kā arī Moldova un Ukraina. 
	Komisijā atzīts, ka Krievijas ietekmes palielināšanai vairs nepietiek, ja tuvajās ārzemēs tiek atbalstīti tikai tādi masu saziņas līdzekļi, kuri pa gabalu izskatās kā ar krievu lāča ķepu sarakstīti. Polittehnologi uzsvēruši - minēto valstu nacionālajos medijos jāsāk ar negatīvās informācijas mazināšanu par Krieviju, tautiešu interesēm atbilstošas ideoloģijas formulēšanu, atklātu melnsimtnieku vietā jānāk Krievijai lojāliem nacionālajiem žurnālistikas kadriem. 
	Kā viens no līdzekļiem minēto mērķu īstenošanai ticis izvērtēts jautājums par iespējām iegādāties kapitāla daļas nacionālajos medijos. 
	Lai arī komisijas izstrādātos dokumentus plašajā interneta klāstā (tostarp Krievijas prezidenta administrācijas mājas lapā) atrast neizdevās, komisijā lemtais ir atbalsojies publiskos avotos. Piemēram, pagājušā gada jūlijā, uzstājoties Krievijas vēstnieku ārvalstīs sanāksmē, Vladimirs Putins norādījis uz nepieciešamību aktivizēt informatīvo darbu NVS un Baltijas valstīs. "Krievijas ietekmi nepieciešams pastāvīgi nostiprināt ar efektīviem darbiem, efektīvu politiku. Galvenais uzdevums joprojām paliek mūsu tautiešu tiesību un interešu aizstāvēšana NVS un Baltijas valstīs. Pienācis laiks ķerties pie lielu informācijas un kultūras centru veidošanas, lai nodrošinātu darbu ar tautiešiem sadraudzības valstīs," V. Putina uzrunu vēstniekiem citē laikraksts Novosti razvedki i kontrrazvedki.
	Savukārt vācu laikraksts Frankfurter Rundschau, komentējot šo V. Putina uzrunu vēstniekiem, raksta: "Putins un Krievijā politiskos amatus ieguvušie bijušie VDK darbinieki mēģina pārējo pasauli mērīt bijušās PSRS un tagadējās Krievijas mērauklā. Krievijas valsts telekompāniju un informācijas aģentūru darbinieki jau ir pārvērsti par Kremļa direktīvu izpildītājiem. Kā zināms, kritiskie jautājumi Putina uzstāšanās reizēs Krievijā netiek pieļauti. Vārda brīvības likvidēšana galvenajos Krievijas televīzijas kanālos Kremlim izdevusies apbrīnojami viegli. Tagad Kremlis plāno pievērsties viņu tracinošajiem Rietumu korespondentiem. Kremļa preses dienests un Krievijas Ārlietu ministrija, kuri formāli atbild par žurnālistu akreditāciju, jau ir izveidojuši "nedraudzīgi noskaņoto žurnālistu melno sarakstu"." 
	Gandrīz visu Krievijas ietekmīgāko uzņēmēju īpašumā ir arī masu mediji. Vairākiem oligarhiem (bijušajam NTV īpašniekam Vladimiram Gusinskim, ORT īpašniekiem Borisam Berezovskim un Mihailam Hodorkovskim) radās nesaskaņas ar V. Putinu tieši tāpēc, ka viņu īpašumā esošie mediji uzdrošinājās kritizēt Krievijas prezidentu, un tie krita nežēlastībā. 
	Turpretī tiem, kuri uzturēja draudzīgas attiecības ar V. Putinu, izdevās nostiprināties gan biznesā, gan iegūt vēl lielāku politisko ietekmi. Citu vidū tāds ir arī Krievijas astotais bagātākais cilvēks, Severstaļ grupas līdzīpašnieks Aleksejs Mordašovs. 
	Piemēram, laikraksts Novaja gazeta detalizēti aprakstījis A. Mordašova dziļo izpratni par to, ko nozīmē vara pār medijiem Krievijas pašvaldību vēlēšanās: "Mordašovs simtiem miljonu rubļu investēja reģionālajos masu medijos. Tagad Severstaļ kontrolē ultraīsviļņu radiostaciju Transmit, telekanālus TV-7, TV-12, Provincija, kabeļu televīzijas studiju Skat, laikrakstus Rečj, Kurjer un daudzu citus. Tas tika darīts, saprotams, ne jau mīlestības dēļ pret vārda brīvību, jo visos medijos tika ieviesta stingra vadība. Ievēlot vietējās pašpārvaldes varas orgānus, zem dzelžainā vārda spiediena Čerepovecas domē iekļuva tikai tie kandidāti, kurus atbalstīja kombināta saimnieks.

Valdībā un partijās...

Anesteziologi strādā visā Latvijā
LETA  01/01/05     Janvārī anesteziologi strādās visās Latvijas slimnīcās, tikai klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" anesteziologi samazinājuši darba apjomu līdz likumā noteiktajai slodzei. 
	"Gaiļezera" anesteziologi strādās tikai slodzi, tādējādi slimnīcā no 25,5 slodzēm vakantas būs 6,5 vietas. 
	"Slimnīcas darbs tiks traucēts, visas operāciju zāles vienlaikus nevarēs strādāt. Ja anesteziologs būs asinsvadu un neiroķiruģijas operāciju zālē, tad operāciju nevarēs veikt Politraumu nodaļā," iepriekš skaidroja Anestezioloģijas nodaļas vadītājs Romualds Daudze. 
	Daudzās slimnīcās turpinās sarunas par darba samaksas palielināšanu, tomēr pagaidām nav informācijas, ka vēl kādā slimnīcā tiktu samazināts darba apjoms. 
	Paula Stradiņa Klīniskajā universitātes slimnīcā sarunas par vēlamo darba samaksu ar slimnīcas vadību turpināsies līdz 10.janvārim. Līdz tam anesteziologi strādās pilnā apjomā. 
	Jāatgādina, ka pēc tam, kad novembrī anesteziologi lielākajā daļā Latvijas slimnīcu samazināja darba apjomu un sniedza tikai neatliekamo palīdzību, Veselības ministrija piešķīra slimnīcām papildu 700 000 latu, ko lielākā daļa slimnīcu vadītāji novirzīja anesteziologu algām, un viņi darbu atsāka. 
	Veselības obligātās apdrošināšanas valsts aģentūra janvārī un februārī ar slimnīcām līgumus slēgs par tādu pakalpojumu cenu, kāda tā bija šā gada novembrī un decembrī. Tādējādi lielajām slimnīcām tiek saglabāts pašreizējais līdzekļu apjoms un anesteziologiem ir jāvienojas ar saviem darba devējiem par algas paaugstinājumu, bet slimnīcu vadītājiem ir jāizšķiras, kam šo naudu novirzīt - anesteziologu algām vai citām vajadzībām. 
	Alga tāda pati, kāda tā ir pašreiz, saglabāta tajās slimnīcās, kurās par Veselības ministrijas piešķirto papildu finansējumu tika paaugstinātas darba algas, nevis piešķirtas īpašas piemaksas. Saskaņā ar Darba likumu darba devējs nedrīkst pazemināt strādājošā darba algu. Tādējādi paaugstinātu darba algu saņem anesteziologi Rīgas 1.slimnīcā, Tuberkulozes slimnīcā, 2.slimnīcā, slimnīcā "Linezers", kā arī Latvijas Onkoloģijas centrā. 
Kalvītis gadu mijā aicina uz vienotību
Aija Lulle,  NRA  01/03/05     Jaunajā gadā, uzrunājot Latvijas iedzīvotājus, Ministru prezidents Aigars Kalvītis aicināja uz vienotību sašķelto latviešu tautu, mudinot mainīt attieksmi citam pret citu, kalt kopīgas nākotnes idejas un ierakstīt tās tautas sirdī. 
	"Mums ir vajadzīga jauna līmeņa vienošanās. Mums ir vajadzīga nākotnes ideja, kas dzīvotu mūsu sirdīs un kurai mēs patiesi ticētu," īsi pirms gadu mijas uzsvēra A. Kalvītis. "Tagad mums būs mērķi, kas paši rokās nedosies. Tagad mums būs mērķi, kuru sasniegšanai ceļa karti neviens cits mūsu vietā neizdomās un plānu neizstrādās," sacīja premjers, norādot, ka "mums neder plāns, kas eksistē tikai uz papīra, mums nav vajadzīga kārtējā darba grupa, kas uzrakstītu šādu papīra plānu". Premjers uzsvēra, ka ir vajadzīga stratēģija, "kas ir rakstīta nevis uz papīra, bet sirdīs. Lai cik piepacelti tas skanētu – mums ir vajadzīga stratēģija, kas ir nevis nobalsota kaut kādā darba grupā, bet stratēģija, kas dzīvo tautas dvēselē". 
	Premjers akcentēja, ka jāveicina Latvijas uzņēmēju aktivitāte visas tautas uzplaukumam: "Kāpēc mēs esam visnabadzīgākā valsts ES? Vēl vairāk – kāpēc mēs esam visnabadzīgākā valsts Baltijā? Kāpēc mēs dzeram lietuviešu pienu, nevis latviešu?"
	Viņaprāt, tas saistīts ar pašu vīzijas trūkumu, ne tikai vietā un nevietā piesaukto korupciju Latvijā: "Pie mums uz katra stūra ir leišu, igauņu vai norvēģu, nevis latviešu veikals. Ar korupciju nevar izskaidrot to, kāpēc mums katastrofāli trūkst jauno zinātņu doktoru. Ar korupciju nevar izskaidrot, kāpēc mums ir tik maz uzņēmēju (..). Esam gatavi palīdzēt jebkuram ārvalstu investoram, kā vien varam, bet mēs nekad nepalīdzēsim latviešu investoram."
	"Visu tomēr nosaka peļņa, un šeit lielākā daļa peļņas paliek lielveikaliem," mudinājumu vairāk atbalstīt Latvijas uzņēmējus, atturīgi vērtēja Lāču maizes cepējs, uzņēmuma Lāči īpašnieks Normunds Skauģis. Par valsts un vietējā biznesa attiecībām viņš bija vēl skeptiskāks: "Šeit par uzņēmējiem neviens nerūpējas – valsts dzīvo savu dzīvi, uzņēmēji – savu. Neviena valdība līdz šim neko būtisku nav mainījusi šajā jomā, un nedomāju, ka kaut kas mainīsies arī tuvākajos gados."
	"Mazliet jau var sapurināt iedzīvotājus ar šādu runu," A. Kalvīša vispārīgumu un konkrētu solījumu trūkumu vērtēja pētījumu centra SKDS direktors Arnis Kaktiņš. Viņaprāt, šajā runā pašreizējais premjers nav bijis "nekāds pionieris. Viņš uztaustīja problēmas, kas ir aktuālas visā sabiedrībā, un aicināja skatīties uz priekšu". A. Kaktiņš pieļauj, ka runa bija piesardzīgi kritiska arī cita iemesla dēļ. "Ja notikumi attīstīsies tā, kā tie ir vēlami pašreizējai valdībai, un Kalvītis noturēsies līdz nākamajām Saeimas vēlēšanām, viņam nāksies teikt vismaz vēl vienu Jaungada runu. Tā pirms vēlēšanu gada droši vien vairāk pievērsīsies veiksmēm un sasniegumiem." 
	Tomēr A. Kalvītis runā nebilda ne vārda par, piemēram, tādu aktuālu jautājumu kā mediķu algas. "Runa bija pamācoša, bet tajā pašā dienā notika vēl kāds notikums. Autobusa avārija. Tā bija kā brīdinājuma signāls," traģisko negadījumu, kurā bojā gāja deviņi tūristu autobusa pasažieri no Krievijas un vēl vairāki desmiti tika ievainoti, atgādināja Latvijas Anesteziologu un reanimatologu asociācijas prezidente Antoņina Sondore. "Mums katastrofāli trūkst anesteziologu, aparatūras, nav pienācīgas apmācības, nekas šajā ziņā nav atrisināts, strādājam kā kara apstākļos. Nu nevar visiem vienādi pie algas pielikt. Es zvanīju uz slimnīcām, kurās bija cietušie, anesteziologi strādāja pāri saviem spēkiem. Iedomājieties tikai, kas būtu noticis, ja būtu vairāk smagi cietušo, ja 15 cilvēki būtu jāpieslēdz pie sistēmām. Pēc avārijas zvanīju uz slimnīcām, vēl tagad esmu šokā. Diemžēl valdības pārstāvji nav kompetenti spriedēji šajos jautājumos," profesores A. Sondores balsī skanēja liels rūgtums.
Stājušies spēkā daudzi likumu grozījumi
Evija Cera,  NRA  01/03/05     Jaunais gads atnācis ar nozīmīgām pārmaiņām likumdošanā, kas skar daudzus Latvijas iedzīvotājus, arī autovadītājus un denacionalizēto namu īrniekus.
	1. janvārī stājies spēkā likums Par dzīvojamo telpu īri, kas nosaka jaunus īres maksas griestus turpmākajiem trim gadiem. Denacionalizētajās vai likumīgajam īpašniekam atdotajās mājās, kurās īrnieks dzīvokli lietojis līdz īpašuma tiesību atjaunošanai, maksimālā īres maksa 2005. gadā noteikta Ls 0,60 par kvadrātmetru (par 12 santīmiem kvadrātmetrā vairāk nekā 2004. gadā), 2006. gadā – Ls 0,72 par kvadrātmetru, bet 2007. gadā – Ls 0,84 par kvadrātmetru. Neatkarīgā rakstīja, ka 20. decembrī Saeima ārkārtas sēdē ar 70 balsīm par, 15 – pret, vienam deputātam atturoties, galīgajā lasījumā pieņēma grozījumus likumā Par dzīvojamo telpu īri. Vienīgie, kas balsoja pret šiem grozījumiem, bija premjera Aigara Kalvīša Tautas partijas deputāti.
	Likumā noteikts, ka namīpašnieks drīkst brīdināt īrnieku par īres maksas paaugstināšanu tikai pēc šo grozījumu spēkā stāšanās, turklāt brīdinājums jāizsūta trīs mēnešus pirms īres maksas palielināšanas. Tas nozīmē, ka paaugstināto īres maksu būs jāsāk maksāt aprīlī.
	Autovadītājiem jārēķinās, ka 1. janvārī stājusies spēkā Eiropas Savienības direktīva Par transportlīdzekļu stikliem un stikla materiāliem, kas nosaka: transportlīdzekļi, kuru priekšējā stikla caurlaidība būs mazāka par 75%, bet priekšējo sānu stikliem – mazāka par 70%, nevarēs veikt tehnisko apskati. Šīs prasības ir spēkā gan kaimiņvalstīs Igaunijā un Lietuvā, gan daudzās citās Eiropas valstīs. Pārējos stiklus, izņemot vējstiklu un priekšējos sānu stiklus, var tonēt, vienīgi nedrīkst izmantot tonējumu ar spoguļefektu. Automašīnu stiklu atbilstību noteiktajām gaismas caurlaidības prasībām Ceļu policija sākotnēji pārbaudīs sadarbībā ar Ceļu satiksmes drošības direkciju (CSDD) speciāli rīkotos reidos.
	Vairāki likumi, kas stājušies spēkā 1. janvārī, skar tieslietu jomu. Tieslietu ministrijas preses sekretāre Inga Saleniece Neatkarīgajai kā svarīgu min likumu Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem. Līdzšinējā likumā nepilngadīgajiem bija noteikti pieci piespiedu līdzekļi par noziedzīgiem nodarījumiem: brīdinājums, pienākums atlīdzināt nodarīto zaudējumu, pienākums ar darbu novērst nodarītā zaudējuma sekas, nodošana galvojumā vecākiem, ievietošana sociālās korekcijas izglītības iestādē. Jaunajā likumā paredzēta piespiedu līdzekļu piemērošana gan par noziedzīga nodarījuma, gan par administratīva pārkāpuma izdarīšanu. Turklāt papildus jau spēkā esošajiem audzinoša rakstura piespiedu līdzekļiem vēl paredzēti: pienākums atvainoties cietušajam, konkrētu uzvedības ierobežojumu noteikšana un pienākums veikt sabiedriskos darbus.
Bijušais ministrs Radzevičs reģistrējies kā bezdarbnieks 
LETA 01/03/05    Nesaņēmis savai kvalifikācijai atbilstošu darba piedāvājumu, bijušais izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) pērnā gada nogalē ir reģistrējies kā bezdarbnieks, ziņo laikraksts "Diena". "Tā kā man nebija atbilstošu darba piedāvājumu, nolēmu izmantot iespējas, ko valsts sociālā apdrošināšana paredz," sacīja Radzevičs. Bezdarbnieka pabalsts viņam pirmajos trīs mēnešos varētu būt 985 lati.
	Pabalstu aprēķina, ņemot vērā apdrošināšanas stāžu, un šajā gadījumā pabalstam vajadzētu būt 55% no vidējās apdrošināšanas iemaksu algas. Ministru alga pirms nodokļu nomaksas ir 1792 lati. Pirmajos trīs mēnešos bezdarbnieka pabalsts ir 100% no aprēķinātās summas - tātad 985 lati, nākamajos trīs mēnešos - 75%, pēdējos trīs mēnešos - 50%. 
	Radzevičs vēl nezināja, cik mēnešus viņš izmantos šo iespēju. To noteiks iespējamie darba piedāvājumi. Iepriekš viņš strādāja par advokātu, taču tagad atzina, ka "ar veco bagāžu uzreiz atsākt advokāta praksi nebūtu iespējams". Šim darbam esot jāsagatavojas, ņemot vērā izmaiņas likumos, jo vairākus gadus Radzevičs nav praktizējis. 
	Vaicāts, vai šo laiku bijušais ministrs ir nolēmis veltīt pašvaldību vēlēšanām, viņš laikrakstam atbildēja, ka kandidēšana vēlēšanās "nav īsti mans mērķis". 
Grozīs likumu, lai nekavētos bibliotēkas celtniecība
Agnese Margēviča,  NRA  01/04/05     Grib panākt, lai Gaismas pils vietā nojaucamo ēku dzīvokļu īpašniekus, kuri nepiekritīs piedāvātajai kompensācijai un ierādītajai dzīvojamajai platībai, varētu izlikt no īpašumiem vēl pirms tiesvedības beigšanās.
	Kultūras ministrija ierosinājusi grozījumus likumā Par nekustamā īpašuma piespiedu atsavināšanu valsts vai sabiedriskajām vajadzībām, lai novērstu iespēju, ka, ilgstoši tiesājoties ar Gaismas pils celtniecības vietā nojaucamo namu dzīvokļu īpašniekiem, apstātos Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) projekta realizācija. Vakar, šos likuma grozījumus izskatot Ministru kabineta komitejā, tie tika noraidīti vairāku juridisku precizējumu izdarīšanai, tomēr jau pēc nedēļas uzlaboto likumprojektu varētu skatīt valdība, cer KM.
	Līdz ar atsavināšanas likuma grozījumiem valsts uzreiz iegūtu īpašumtiesības pār LNB celtniecībai nepieciešamajiem objektiem un nebūtu nepieciešamības gaidīt, līdz beigtos tiesvedība par objektu īpašniekiem pienākošos kompensāciju apmēru. 
	Jautāts, vai gadījumā, kad īpašnieks nepiekritīs ne valsts piedāvātajai kompensācijai, ne tās ierādītajai citai dzīvojamajai platībai, viņu no nojaucamās ēkas varētu izlikt piespiedu kārtā, LNB projekta biroja sabiedrisko attiecību speciālists Rolands Puhovs atzīst: "Var nonākt arī līdz tam." 
	Lai gan arī līdz likuma grozījumiem atsavināmo dzīvokļu īpašniekiem bija tiesības tiesiski apstrīdēt vienīgi piedāvāto kompensāciju, nevis pašas atsavināšanas likumību, neizdarot KM piedāvātos grozījumus, rastos situācija, ka viņi līdz tiesas spriedumam turpina mitināties namos. Tomēr KM ir ieinteresēta tos nojaukt iespējami ātrāk, jo ar likumu ir noteikts, ka LNB ēka jāuzceļ līdz 2008. gada 18. novembrim.
	KM uzsver, ka īpašnieki arī pēc atsavināšanas varēs tiesā apstrīdēt valsts piedāvāto kompensāciju apmēru, kurai līdz šim piekrituši tikai divi īpašnieki no 23. Īpašnieku spiediena rezultātā KM jau spērusi soli viņiem pretī, kad decembra beigās LNB uzraudzības padome finanšu ministra Oskara Spurdziņa vadībā konceptuāli piekrita pārrēķināt 2004. gada pavasarī un vasarā aplēsto kompensāciju apmērus, tos pietuvinot objektu tagadējai tirgus vērtībai. 
	KM jau vērsusies pie Latvijas Īpašumu vērtētāju asociācijas ar lūgumu aprēķināt koeficientu, ko reizinot ar iepriekš noteiktās kompensācijas summu, varētu iegūt objektīvāku atlīdzības apmēru. Asociācijas prezidents Vilis Žuromskis, lai gan vēl nav saņēmis KM nosūtīto vēstuli, Neatkarīgajai norādīja, ka ar koeficienta piemērošanu nav iespējams noteikt objektīvu īpašuma cenu. Pēc speciālista domām, nav iespējams noteikt agrāk novērtēta īpašuma patieso tirgus vērtību, agrāko novērtējumu mehāniski reizinot ar kādu koeficientu. Jāveicot novērtējumu aktualizācija, katra īpašuma novērtējumu salīdzinot ar pēc dažādiem kritērijiem līdzīgu īpašumu tagadējo cenu.
Neatkarīgās publikācija piespiež Saeimu strādāt pilnu darbadienu
Imants Vīksne,  NRA  01/04/05     Saeimas deputātu gada nogales solījums arī ceturtdienās strādāt pilnu darbadienu vakar sekmīgi tika skatīts koalīcijas padomes sēdē. 
	Valdošās partijas vienojās, ka, atsākoties Saeimas darbam pēc Ziemassvētku brīvdienām, plenārsēdes atkal beigsies pulksten 17, nevis pulksten 15, kā to ieviesa Induļa Emša valdības laikā.
	Deputātu slinkošanu pamanīja Neatkarīgā, interesējoties, kādēļ pārtraukta viena no pēdējām Saeimas plenārsēdēm, kurā izskatīja ar īres griestu pacelšanu saistītos likuma grozījumus. Frakciju pārstāvji taisnojās, ka darbadienas beigšana pulksten trijos ieviesta Emša valdības laikā, kad politiķiem bijis jāsteidzas uz valdības papildu sēdēm saskaņot Latvijas un Eiropas Savienības likumus. Savukārt vēlāk, kad viss jau bija saskaņots, neviens neiedomājās, ka tagad Saeima plenārsēdēs var strādāt atkal pilnu slodzi. Tautas partijas frakcijas vadītājs Jānis Lagzdiņš ierosinājumu labot šo kļūdu motivē ar faktu, ka tagad visi darbi ir pakārtojami likumdošanas procesam. Viņš apgalvoja, ka vienīgās iebildes pret darbadienas pagarināšanu esot bijušas Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei. Turpretim viņas palīgs Andrejs Panteļejevs to kategoriski noliedza. 
	Jāpiebilst, ka īpaši neglīti Saeimas īsās sēdes izskatījās kontekstā ar garajām ziemas brīvdienām, proti, Saeimas sesiju starplaiku, kas ilgs līdz pat 15. janvārim.
Jēkabsons plāno atkāpties no LPP priekšsēdētāja amata 
Ināra Egle,  Diena  01/04/05     Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons, kuru 2002.gada maijā uz četriem gadiem ievēlēja par Latvijas Pirmās partijas priekšsēdētāju, kongresā 15.janvārī apsver iespēju atkāpties no amata pirms termiņa. Viņš Dienai sacīja, ka pa šo laiku partijā ir izauguši jauni līderi, kas cienīgi ieņemt šo posteni, un vienai personai tik ilgu laiku vadīt organizāciju varbūt arī nevajadzētu. Ē.Jēkabsons varētu aicināt kongresu lemt par priekšsēdētāja pilnvaru termiņa samazināšanu uz diviem gadiem un pats uz šo amatu izvirzīt tagadējo priekšsēža vietnieku, bērnu un ģimenes lietu ministru Ainaru Baštiku.
	Mācītāji Ē.Jēkabsons, A.Baštiks un Jānis Šmits pirms 8.Saeimas vēlēšanām paziņoja sabiedrībai par jauna politiskā spēka veidošanu. "Trīs mācītāji ir bijuši mūsu idejas nesēji, tāpēc būtu loģiski, ka amatu pārņemtu A.Baštiks," Dienai sacīja viens no LPP izveides iniciatoriem Ainārs Šlesers, ar kuru Ē.Jēkabsons esot pārrunājis savus nodomus. A.Šlesers tāpat kā Ē.Jēkabsons skaidro: iekšlietu ministra postenis ir tik nopietns, ka to nav viegli savienot ar atbildīgu politisku amatu. Abi domubiedri vēl pieļāva, ka uz priekšsēdētāja posteni varētu kandidēt arī tagadējais valdes priekšsēdis Juris Lujāns.
	J.Lujāns Dienai sacīja, ka viņš par vispiemērotāko priekšsēža kandidātu uzskata A.Baštiku. "Viņš ir izcila kandidatūra. Un mani neizbrīna arī Ērika paziņojums, jo pazīstu viņu kā nopietnu un atbildīgu cilvēku - ja viņš ko pasaka, tas ir bijis izsvērts un pārdomāts lēmums," teica J.Lujāns. Līdz ar priekšsēža maiņu mainīsies arī partijas vadītāja vietnieki, kurus izraudzīsies jaunais līderis. Var pieļaut, ka šī rokāde ir saistīta arī ar vēlēšanos mainīt partijas tēlu ar jaunām sabiedrībā populārām figūrām, kāds ir A.Baštiks.

Saimniecībā un biznesā...

Lidot uz Rīgu kļūst populāri
Elīna  Lidere,  NRA  01/04/05      Cenšoties attīstīt Rīgas lidostu kā centrālo reģionā un piesaistot arvien jaunas lidsabiedrības, pagājušajā gadā lidosta Rīga spējusi palielināt apkalpoto pasažieru skaitu par 49% un gada laikā apkalpot arī miljono pasažieri. 
	Jāuzsver, ka pēc satiksmes ministra Aināra Šlesera lidostai izvirzītajiem ambiciozajiem plāniem jau šogad tai būtu jāsasniedz divmiljonā pasažiera slieksnis. Tas nozīmē, ka jāpanāk vēl straujāka izaugsme. 
	Pagājušajā gadā, kad tapa skaidrs, ka valdības politika būs lidostas Rīga atvēršana plašākai konkurencei, Latvijas nacionālā aviokompānija airBaltic sāka pārtapt par zemo izmaksu aviosabiedrību. Līdz ar to pazuda bezmaksas sviestmaizes lidojumos, taču vienlaikus arī samazinājās lidojumu cenas. Pagājušais gads lidostā īpaši atzīmējams arī ar divu Eiropā populārāko zemo izmaksu lidsabiedrību Ryanair un easyJet lidojumu sākšanu no Latvijas. Tajā pašā laikā, konkurencei saasinoties, pārējās lidsabiedrības vismaz pagaidām vēl nesūdzas par pasažieru trūkumu un apgalvo, ka lēto lidsabiedrību ienākšana tirgū tikai palielinājusi kopējo pasažieru skaitu, piesaistot jaunus klientus. 
	Jaunpienācējas aviosabiedrības likušas sasparoties ne tikai esošajām aviosabiedrībām, bet arī autobusu pārvadātājiem, kuru trumpis ir lielākas bagāžas pārvadāšanas iespējas. Lētajām aviosabiedrībām, kurām biļešu cena bieži ir lētāka nekā autobusu biļešu cena, ir diezgan strikti bagāžas ierobežojumi, un par pārsniegtajiem kilogramiem pasažierim ir jāpiemaksā. Savukārt, piemēram, Ecolines vispār atcēlis bez maksas pārvadājamās bagāžas svara ierobežojumus. 
	Pagājušajā gadā tika atklāts arī tiešais reiss no Rīgas uz Ņujorku, ko nodrošina Uzbekistānas nacionālā lidsabiedrība Uzbekistan Airways. Kopumā pērn Rīgas lidostā darbību sākušas sešas jaunas aviosabiedrības un atklāti 14 jauni lidojumu virzieni.
	Kā noteicis satiksmes ministrs Ainārs Šlesers, 2005. gadā lidostai Rīga esot jākļūst par Baltijā dominējošo starptautisko lidojumu centru, "instrumentu valsts attīstībai un tūrisma industrijas uzplaukumam". Ir izvirzīts mērķis šogad pārvadāt divus miljonus pasažieru, piesaistīt vēl jaunas lidsabiedrības un atklāt daudzus jaunus reisus. Savukārt 2010. gadā apkalpoto pasažieru skaitu plānots palielināt līdz pieciem sešiem miljoniem.
	Lidostas Rīga sabiedrisko attiecību un reklāmas nodaļas vadītājs Andorijs Dārziņš Neatkarīgajai atzina, ka divi miljoni pasažieru šim gadam esot "optimistiskās prognozes", bet 1,5 miljoni esot diezgan reāls skaitlis. 
	Starptautiskajā lidostā Rīga 2004. gadā apkalpoti 1 060 426 pasažieri, par 49% vairāk nekā 2003. gadā (711 753). Par 40,1% pagājušajā gadā pieaudzis lidostā apkalpoto lidojumu skaits - tas sasniedzis 27 325, savukārt 2003. gadā apkalpoti 19 504 lidojumi. Turpretī pārkrauto kravu apjoms 2004. gadā samazinājies - pārkrautas 8752 tonnas, par 35,3% mazāk nekā 2003. gadā. 
	Decembrī lidostā apkalpoti 105 179 pasažieri - gandrīz divas reizes vairāk nekā 2003. gada attiecīgajā mēnesī (53 840). 2004. gadā visvairāk pasažieru apkalpots augustā - tad lidostu izmantojuši 109 764 pasažieri. Jāpiebilst, ka toreiz vēl nebija lēto aviosabiedrību reisu no lidostas Rīga. Savukārt visvairāk lidojumu pagājušajā gadā apkalpoti jūlijā - 2590 lidojumu, sasniedzot 61,6% pieaugumu.
IK audzēšanai jāsamazina izmaksas 
Kristaps Pētersons,  Diena  01/03/04     Līdz ar lata piesaisti eiro ekonomikas eksperti kļūst piesardzīgi savās prognozēs par to, kura nozare nākamgad izrādīs īpašu aktivitāti iekšzemes kopprodukta (IK) pieaugumā. Taču tās, visticamāk, varētu būt līdzšinējās "vilcējnozares" - transports un sakari, tirdzniecība, apstrādes rūpniecība un būvniecība. Par spilgtākiem debitantiem varētu kļūt tūrisms un lauksaimniecība, kuru pamatā būs ES struktūrfondu naudas apgūšana, taču nozares nesasniegšot tik augstu līmeni, lai IK pieaugumā konkurētu ar pašreizējām līdernozarēm. 
	Latvijas Universitātes Tautsaimniecības institūta direktors Roberts Škapars Dienai stāsta, ka visa pamatā jebkurai izaugsmei būs vidējās izmaksas viena produkta vienības saražošanai. Lielie turpinās izspiest mazos visās nozarēs, jo augstāka darba ražīguma iespaidā viņu saražotajam būs mazākas vidējās izmaksas un cenu būs iespējams noteikt visai elastīgā amplitūdā. "Šeit jābūt ļoti uzmanīgiem, tāpēc arī nevēlos izteikt nekādas prognozes par 2005.gadu. Viss ir atkarīgs arī no tā, kur uzņēmējs realizē savu produkciju - eiro vai dolāra zonā," piebilst R.Škapars. 
	Žurnāls Business Week pasaules ekonomikas gada apskatā min, ka jaunām ES dalībvalstīm ar konkurenci neklājas tik viegli, kā sākumā plānots. Izrādās, ka desmit censones nevar tik veiksmīgi izmantot savas priekšrocības lētā darbaspēka, zemo nodokļu un salīdzinoši zemo vidējo izmaksu ziņā, jo strauji augošā Ķīnas un Indijas ekonomika tās aizēno ar desmitkārtīgu spēku.
	Bremzējoša ietekme uz IK pieaugumu būšot importa kāpumam, ko nosaka iekšējā patēriņa izaugsme, gan arī cenu pieaugumam, kas var bremzēt dažu nozaru attīstību. Pēc Ekonomistu apvienības 2010 aplēsēm, šie faktori tomēr nespēs nobremzēt Latvijas ekonomiku, un valsts IK šogad pieaugs par 7,5%. R.Škapars atzīst, ka ES fondu naudas apgūšana, pašas ES ekonomikas attīstības problēmas, kā arī valūtas riska samazināšanās eirozonas valstīs var atstāt dažādas pēdas Latvijas iekšzemes kopproduktā, tāpēc "2005.gads ir diezgan neprognozējams". Līdz šim izskanējis viedoklis, ka šogad IK varētu pieaugt par 6-8 procentiem.
	Pagājušo gadu ekonomisti, visticamāk, atcerēsies kā visstraujākā IK pieauguma gadu. 9,1% IK pieaugums pēc trešā ceturkšņa datu apkopošanas pārsteidza ne vienu vien. Latvijas Banka savā paziņojumā skaidro, ka to nodrošinājis pievienotās vērtības kāpums galvenajās tautsaimniecības nozarēs, kā arī tādās jomās kā informāciju tehnoloģijas, zinātne, nekustamie īpašumi un finanšu starpniecība.
	Transporta nozares eksperti norāda uz iespējamo krīzi autopārvadājumu jomā, taču būvnieki berzē rokas - vairākums lielo pasūtījumu nākamajam gadam jau zināmi, atliek tikai apgūt naudu. Asociācijas Latvijas auto prezidents Valdis Trēziņš aģentūrai BNS skaidro, ka vidējās izmaksas nozarē nepārtraukti pieaug, bet ieņēmumi nepalielinās.
	Vācija un, iespējams, Lietuva nākamgad ieviesīs maksas ceļus, degvielas cenām prognozē pieaugumu, izmaksas pieaugs arī stingro tahogrāfu prasību dēļ, taču tirgus ir tik liels, cik ir. Agrākās intervijās Dienai V.Trēziņš skaidro, ka viena no izejām būtu pārvadātāju pārorientēšanās uz Krievijas tirgu, taču tas prasītu lielus resursus, laiku un pretimnākšanu no Latvijas un Krievijas ierēdņiem.
	Latvijas Būvnieku asociācijas prezidents Viktors Puriņš ir optimistiskāks, lai gan atzīst, ka vidējās izmaksas būvniecībā augs neizbēgami. Problēma nozarē ir kvalificētu speciālistu aizplūšana uz ārzemēm. Par spīti visam, būvniecības īpatsvars IK pieaugšot, jo tam par pamatu ir ceļu būvniecības aktivitāte un Eiropas naudas apgūšana. "Visos tajos Eiropas projektos lauksaimniecībai un tūrismam liela daļa ir saistīta ar būvniecību. To nevajag aizmirst," norāda V.Puriņš.
	20.decembra Tūrisma industrijas gada forumā izskanēja prognoze, ka "īstais tūrisma gads" būs 2006.gads, bet šogad turpināsies sāktie darbi, ES naudas apgūšana un mazāk attīstīto valsts reģionu infrastruktūru sakārtošana. Tieši šīs aktivitātes var izrādīties nozīmīgas IK pienesumam no tūrisma nozares. Ja turpinās attīstīties aviosatiksme no Rīgas lidostas un uz to, kā arī izdosies Latvijas reklamēšanas kampaņas ārzemēs, jau vasaras sākumā tapšot skaidrs, cik liels šis devums no tūrisma industrijas būs, norāda nozares eksperti.
	Lai arī ekonomisti starp "pārsteigumnozarēm" min lauksaimniecību, Zemnieku saeimas valdes loceklis Valters Bruss uzskata, ka tas, visticamāk, mazināsies.
***
Nozaru īpatsvars IK pēc 2004.gada trešā ceturkšņa rezultātu apkopošanas
Ekonomisti paredz, ka 2005.gadā IK svaros smagākas kļūs visas pašreizējās līdernozares. Autopārvadātāji gan šo gadu dēvē par iespējamu krīzes gadu, un arī apstrādes ražošanas nozare, naraugoties uz pērnā gada investīcijām, varētu neparādīt cerēto pieaugumu. 
Straujus attīstības tempus līdz ar patēriņa pieaugumu, saglabās tirdzniecības sektors, 
bet būvniecībai palīdzēs vairāki jau iesāktie lielie projekti.
Dati: CSB
***
Helmūts Ancāns, Latvijas Bankas monetārās politikas pārvaldes vadītājs:
	Jau piecus gadus Latvijā ir turpinājusies strauja tautsaimniecības attīstība, un gaidāms, ka 2005.gads nebūs izņēmums. Pievienotās vērtības kāpums gaidāms visās, it īpaši galvenajās nozarēs. Uzskaitījums garš. Transporta, glabāšanas un sakaru nozarē gaidāma gan tranzīta, gan sakaru tālāka attīstība. Arī būvniecībā, operācijās ar nekustamo īpašumu, datorpakalpojumos, citos komercpakalpojumos, tirdz niecībā, finanšu starpniecībā, apstrādes rūpniecībā. Iespējamu nozīmīgu izaugsmi šeit paredzēt ļauj pērn deviņos mēnešos veiktās investīcijas, konjunktūras apsekojumi, jauno pasūtījumu apjomi apstrādes rūpniecībā pēdējos mēnešos, kā arī ārvalstu investoru interese veikt ieguldījumus šajās nozarēs.
Gunta Piņķe, Ekonomikas ministrijas makroekonomikas analīzes nodaļas direktore:
 	Pagājušajā gadā mūs pārsteidza transporta nozare, kuras īpatsvars iekšzemes kopproduktā pieauga. Tas saistīts ar pieaugošajiem kravu pārvadājumiem, gaisa transporta attīstību un, protams, sakaru nozari, kas gadu no gada uzrādījusi stabilas augšupejas tendences. Šogad lielas cerības tiek saistītas ar apstrādes rūpniecību, jo pēc iestāšanās ES bija vērojams neliels atslābums, kas izpaudās trešā ceturkšņa rādītājos. Taču tagad aktivitātes norāda, ka arī šīs nozares īpatsvaram vajadzētu pieaugt. Būtu ļoti vēlams, lai šī nozare attīstītos, jo tā tomēr veido lielu daļu no mūsu iekšzemes kopprodukta.
Valters Bruss, Zemnieku Saeimas valdes loceklis, zemnieku saimniecības īpašnieks:
	Es neredzu iemeslus, kāpēc lauksaimniecības īpatsvaram iekšzemes kopproduktā vajadzētu pieaugt, tas drīzāk varētu samazināties. Ražošanas apjomi arī diezin vai pieaugs. Arvien aktuālāka ir uzņēmumu un pašu lauksaimnieku pārgrupēšanās. Tie, kuriem zemkopība bija izdzīvošanas jautājums, atrod algotu darbu un zemi iznomā tiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības biznesu. Runājot par fondu naudu, pusgadu lauksaimniekiem tā vairs nav pieejama. Daudzi projekti, protams, turpināsies un naudu apgrozīs arī šogad, taču tas IK nebūs liels pienesums.
Decembra iepirkšanās leiputrija 
Baiba Aprāne,  Diena  01/04/05    Ar Ziemassvētku un gadumijas atribūtiku izrotātus skatlogus, īpaši iesaiņotus un izstādītus decembra topa produktus, pastiprinātu iepirkšanās drūzmu un kņadu nupat vēroja ikkatrs, kurš apmeklēja tirdzniecības centrus, lielveikalus un tirgu.
	Lai gan tirgotāji galīgo padarītā statistiku vēl apkopo, zināmie dati liecina, ka pircēju plūsma un apgrozījums pieaudzis, ne vien salīdzinot ar pārējiem gada mēnešiem, bet arī ar 2003.gada decembri. "Rekorda diena bija 30.decembris, kad kopumā veikalos Saulīte un Maxima vidēji apgrozījums bija trīsarpus reižu lielāks nekā ierasti," raksturo VP Market preses sekretārs Ivars Andiņš. Latvijas Tirgotāju asociācijas prezidents Henriks Danusēvičs to skaidro ar naudas plūsmas palielināšanos valstī pēc iestāšanās Eiropas Savienībā, bet ekonomists Uldis Osis uzskata, ka noteiktas Latvijas iedzīvotāju daļas dzīves ienākumi un dzīves līmenis turpina pieaugt.
	Aptaujājot tirgotājus par pircēju iekārotākajām precēm pagājušajā mēnesī, top skaidrs, ka ļaudis naudu tērējuši gan par pārtiku, gan apģērbu un elektroprecēm, bērnu rotaļlietām, smaržām un daudzām citām lietām. Rimi lielveikalu tīkla vadītājs Māris Laš-Lašas informē, ka pircēji lielākoties izvēlējušies augstas kvalitātes preces un mazāk vadījušies pēc tā, cik iekārotais pirkums maksā. SIA Mego ģenerāldirektore Diāna Vercmane norāda, ka svētku laikā pieaudzis arī ikdienas preču pārdošanas apjoms. VP Market pārtikas veikalos topa preces bijušas piparkūkas, šampanietis un dzirkstošie vīni, kā arī mandarīni. Šogad ļaudis iepirkuma grozos likuši arī salīdzinoši smalkas lietas - dārgas svaigās dilles, ananasus, ličijas un feihojas (guava). Noliktavās vairākām dienām sarūpētās dilles no Izraēlas veikalos izpirktas neticami ātri. Pietrūcis arī ne tik lēto eglīšu no Dānijas.
	Tirdzniecības centros pastiprināta apmeklētāju plūsma bijusi jūtama visu mēnesi, īpaši Ziemassvētku nedēļā un pirms Vecgada vakara. Tas ļauj secināt, ka ļaudis devušies iegādāties dāvanas. Piemēram, tirdzniecības centru Olympia decembrī apmeklējuši 350 tūkstoši apmeklētāju, par 20% vairāk nekā citos gada mēnešos. Gandrīz divas trešdaļas apmeklētāju decembrī devušies uz nepārtikas preču veikaliem. Molā visvairāk dāvanas pirktas ziepju un pulksteņu veikalā, bet Spicē jau vairākus gadus visbiežāk pirktās dāvanas Ziemassvētkos ir parfimērija un kosmētika. Arī veikalā Stockmann pirkti ikdienas kosmētikas dāvanu komplekti.
	Sarūpējuši mielastu un dāvanas tuvajiem, daļa patērētāju devās iegādāties pirotehniku. Lai gan pirms svētkiem bijusi vērojama palielināta interese un pirotehnikas cienītāji stāvējuši rindā pat uz ielas, vairāku veikalu darbinieki atzīst, ka kopumā šogad nav pārdevuši ievērojami vairāk. Tiesa, pirotehnikas tirgotāji pēdējā laikā ne vien piedāvājot iegādāties pirotehniku, bet arī paši organizējot uguņošanu klientiem, un pirotehnikas produkciju piedāvā salīdzinoši vairāk veikalu.
	Gada nogale satricināja ne vien Latvijas patērētājus. Rietumvalstīs decembrī bija vērojama tendence dāvanas meklēt nevis ļaužu pārpilnajās iepirkšanās vietās, bet gan internetā. Latvijā iepirkšanās starptautiskā tīmekļa veikalos gan tikko izkāpusi no zīdaiņa autiņiem, Dienai stāsta veikala Xnet finanšu direktors Mārtiņš Švāns. Tomēr salīdzinājumā ar citiem gada mēnešiem Xnet dubultojies pirkumu skaits. Pirmssvētku drudzī cilvēki pirkuši visu pēc kārtas - mobilos tālruņus, digitālās fotokameras, televizorus, datorus un citas preces.
***
Veikalu dati
Apgrozījums 2004.gada decembrī
- Rimi tīkla veikalos - par 30-35% lielāks nekā 2003.gada decembrī
- Mego tīkla veikalos - par 25% lielāks nekā vidēji citos gada mēnešos 
- VP Market tīkla veikalos - par 25% lielāks nekā vidēji citos gada mēnešos
- T/c Mols - par 10% lielāks nekā 2003.gada decembrī
- T/c Spice - par 40% lielāks nekā 2003.gada decembrī
Apmeklētāju skaits 2004.gada decembrī
- T/c Mols - par 14% lielāks nekā 2003.gada decembrī
- T/c Olympia - par 20% lielāks nekā vidēji citos gada mēnešos
Valsts pamatbudžeta deficīts gada beigās - 151 miljons latu
DELFI  01/04/05     Decembrī valsts pamatbudžeta ieņēmumi bijuši 148,8 miljoni latu, izdevumi - 282,2 miljoni latu, bet finansiālais deficīts - 133,4 miljoni latu. Tādējādi gada kopējie pamatbudžeta ieņēmumi ir 1,415 miljardi latu, izdevumi - 1,566 miljardi latu, finansiālais deficīts ir 151,3 miljoni latu, pastāstīja Finanšu ministrijā. 
	Savukārt valsts speciālā budžeta - sociālā budžeta - decembra ieņēmumi bijuši 72,1 miljons latu, izdevumi - 59,3 miljoni latu, finansiālais pārpalikums - 12,8 miljoni latu. Tādējādi sociālā budžeta kopējie gada ieņēmumi ir 689,5 miljoni latu, izdevumi - 638,4 miljoni latu, finansiālais pārpalikums ir 51,1 miljons latu. 
	Oficiālie valsts kopbudžeta (konsolidētais valsts budžets kopā ar pašvaldību budžetiem) 2004.gada izpildes rādītāji būs zināmi janvāra vidū. 
Saglabājas rekordaugsts kārtējo maksājumu konta deficīts 
Bens Latkovskis,  NRA  01/04/05     Pagājušā gada trešajā ceturksnī Latvijas maksājumu bilances kārtējo maksājumu konta deficīts bija 12,2% no iekšzemes kopprodukta (IKP). 2003. gada trešajā ceturksnī tas bija 9,3% no IKP.
	Lai arī trešā ceturkšņa kārtējo maksājumu konta deficīts ir mazāks nekā rekordaugstais deficīts otrajā ceturksnī - 17,4% no IKP, tas tomēr ir augstākais rādītājs trešajā ceturksnī, kopš Latvija īsteno savu, neatkarīgu finanšu politiku. Līdz šim lielākais šā konta deficīts gada trešajā ceturksnī bija pēc Krievijas krīzes 1998. gadā, kad tas sasniedza 11,6 procentus. Latvijai augsts kārtējo maksājumu konta deficīts ir raksturīgs, un tas izskaidrojams ar to, ka iekšzemes pieprasījums ir lielāks nekā IKP. Šāds stāvoklis vērojams gandrīz visās jaunajās ES valstīs. Vienīgi Slovēnijai ir pozitīvs šā konta saldo.
	2004. gada 3. ceturksnī turpinājās iepriekšējos ceturkšņos novērotā tendence, proti, gan preču eksporta, gan importa pieaugums attiecībā pret iepriekšējā gada atbilstīgo periodu sasniedza aptuveni 30%. Tomēr jāuzsver, ka lielākoties šādu pieauguma tempu noteikušas ievērojamās eksporta un importa cenu izmaiņas, ko ietekmēja gan atsevišķu produktu cenu kāpums pasaules tirgos, gan eiro kursa nostiprināšanās pret latu. 
	Spēcīgs iekšzemes pieprasījums, pastiprināta preču uzkrājumu veidošana gada pirmajā pusē un vairāku investīciju projektu ietvaros veiktais kapitālpreču imports ir iemesli, kuru iespaidā pirmajos trijos šā gada ceturkšņos kārtējo maksājumu konta deficīts ir sasniedzis līdz šim augstāko līmeni.
E-Rīgas vēl neesošo pakalpojumu reklāmai iztērēti gandrīz Ls 100 000 
Kristaps Pētersons,  Diena  01/05/05     Rīgas domes jaunā pārvaldes projekta e-Rīga reklāmas un mārketinga kampaņai pērn iztērēti gandrīz simt tūkstoši latu, kas ir vairāk nekā pašu jauno e-pakalpojumu ieviešanai, taču rīdziniekiem šīs reklāmas palikušas neredzamas, liecina Dienas aptaujāto iedzīvotāju un IT nozares speciālistu atbildes. 
	Sabiedrībai patlaban tiek reklamēts Rīgas portāls, bet par pašu e-Rīgas būtību - pašvaldības sistēmas maiņu, tuvinot to sabiedrībai un mazinot birokrātisko aparātu, - tiekot stāstīts IT profesionāļiem dažādās konferencēs un semināros. 
	Tomēr portāls joprojām ir tikai informējošs, jo 25 pērn solīto pakalpojumu ieviešanu kavējusi valsts neskaidrā politika elektroniskā paraksta ieviešanā, tādēļ tā reklamēšanā iztērēto summu IT nozares speciālisti uzskata par pārāk lielu.
	Jautāts, kāpēc tiek reklamēts faktiski neeksistējošs produkts, RD informāciju tehnoloģijas centra vadītājs Ēriks Zēģelis saka: "Tad, kad viss būs gatavs, reklamēt būs jau par vēlu." 2002.gada konkursā par konsultācijām sabiedrisko attiecību jomā uzvarējusī firma Tilts Media (TM) arī uzskata, ka ar profesionāļiem jāstrādā laikus un, tāpat kā RD, nepiekrīt tam, ka kampaņas nav bijušas redzamas. 
	Reklāmas portālos un skaidrojošais raidījumu cikls Riga.lv LNT it kā uzrunāja daudzus valsts iedzīvotājus, taču nav skaidrs, cik daudzi no tiem bijuši rīdzinieki - cilvēki, kurus e-Rīga nākotnē ietekmēs vistiešāk. Piemēram, Māris, kas strādā finanšu sektorā un ikdienā aktīvi lieto internetu, par e-Rīgu bija uzzinājis tikai ar preses starpniecību - lasījis "negatīvus rakstus presē". Arī Latvijas Interneta asociācijas valdes loceklis Viesturs Plešs Dienai atzina, ka reklāmas nav redzējis ne kā parasts rīdzinieks, ne kā nozares profesionālis. Viņaprāt, naudas tērēšana e-Rīgas reklamēšanai nav samērojama ar iedzīvotājiem pieejamajiem pakalpojumiem. 
	Portāla apmeklētāju skaits gan esot trīskāršojies projekta Rīgu redzi? laikā, kam skaidrojums varētu būt balva aktīvākajam interneta balsotājam - ceļojums uz Parīzi. "Galvenais mums bija cilvēkus pirmo reizi dabūt iekšā portālā. Gan jau viņi vēl atgriezīsies," cer Ē.Zēģelis.
	Lielākā daļa no pērn e-Rīgai iztērētajiem 689 497 latiem un pēdējo divu gadu laikā iztērētajiem 2,6 miljoniem latu ieripojusi e-Rīgas stratēģiskā partnera Ernst&Young kontā par "RD biznesa procesu aprakstīšanu". Ar šādām "sabiedrībai neredzamām darbībām", tiek sākta pašvaldības darbinieku pienākumu "pārlāpstošana", Dienai skaidro Ē.Zēģelis, par šādas "pārlāpstošanas" piemēru minot visas pašvaldības pēdējo desmit gadu dokumentācijas pārskatīšanu. E-Rīgas kopējās izmaksas prognozē gandrīz 14 miljonu latu apjomā, taču Ē.Zēģelis šo summu uzskata par teorētisku. "Atliek nosaukt to ciparu vienu reizi, un tagad tev viņu piešuj uz katra stūra. Nu nav ne tuvumā tie miljoni. Mēs pat redzējuši viņus neesam," saka Ē.Zēģelis. 
	Arī sabiedrisko attiecību un reklāmas akciju nodrošināšanas līgumos ierakstītie trīs miljoni esot tikai maksimālā iespējamā summa, kas paredzētu e-Rīgas reklamēšanai. Lai reklamētu e-Rīgas pasākumus, 2002.gadā kā vienīgie pretendenti startēja firmas MT un CSM. "To vajadzību ir tik daudz, ka vairāk par 200 000 latu gadā mēs pat labi gribēdami nevaram viņiem ieplānot. Pēc četriem gadiem labi ja 800 000 latu būsim viņiem pārskaitījuši," prognozē Ē.Zēģelis. 
	Atšķirībā no pagājušā gada, kad e-Rīgas kūrētāji solīja jaunus pakalpojumus, šogad prognozes ir pieticīgas. Projekta investīciju sadaļā 2005.gadam teorētiski neesot neviena lata un, pēc Ē.Zēģeļa vārdiem, "īpaši būtiska attīstība vai grandiozs lēciens uz priekšu jauno pakalpojumu ziņā mums nespīd". Pakalpojumus nevarot ieviest valsts elektroniskā paraksta kavēšanās dēļ, un, lai "lietas nestāvētu uz vietas", RD par aptuveni 60 000 latu pērn izstrādājusi savu e-parakstu, kas pēc juridiskās bāzes sakārtošanas lietotājiem būtu pieejams šā gada beigās. Kad valsts ieviesīs savu elektronisko parakstu, RD būšot ar mieru atdot visas datu bāzes un infrastruktūru. Zaudēti būs 60 000 latu, taču E.Zēģelis uzskata: "Mēs daudz vairāk zaudētu, šo darbu nedarot."
	Viens no nedaudzajiem jaunajiem pakalpojumiem, kas tomēr ieraudzījis dienasgaismu, ir decembrī atklātais e-karogs, kura galvenais uzdevums ir bezmaksas īsziņas vai e-pasta formā atgādināt pilsētas iedzīvotājiem par nepieciešamību likumā noteiktajos datumos un gadījumos izkārt valsts karogu. 
	Pagaidām pakalpojumam, kura izveide izmaksājusi ap 10 000 latu, ir tikai ap 200 lietotāju. 
	Iedzīvotājiem pērn tapusi pieejama arī RD ģeogrāfiskās informācijas sistēma, kurā, ievadot objekta adresi, var atrast tā novietojumu Rīgā un skatīt to ne tikai digitālā, bet arī ortofotokartes veidā. Tie, kuru datori atbildīs pieprasītajai jaudai un kuriem izdosies piekļūt pie šā pakalpojuma, gan konstatēs, ka tā ir nepilnīga 1999.gada karte ar minimālu objektu sarakstu.
***
Tēriņu sadalījums
Līdz 2004.gada novembrim e-Rīgai iztērēti 2,6 miljoni latu 
No tiem: 
- RD biznesa procesu aprakstīšanai 41%
- Datu centra izveidošanai 32%
- Grāmatvedības programmatūras iegādei 7%
- Pašvaldības portāla www.riga.lv izstrādei 7%
- Mārketingam un sabiedrības informēšanai 7%
- Specifiskās programmatūras izstrādei 5%
- IS drošības projektam (programmatūras iegāde) 1%
Avots: Rīgas dome 
Par trešdaļu audzis jauno komercsabiedrību skaits 
LETA   01/05/05     Pagājušajā gadā jaundibināto uzņēmumu un komersantu skaits pieaudzis par 32,9%, sasniedzot 10 225, liecina Uzņēmumu reģistru apkalpojošās informācijas tehnoloģiju sabiedrības Lursoft dati.
	7345 jaundibinātie uzņēmumi ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību, reģistrēti 1939 individuālie komersanti. Izplatītākie jauno komercsabiedrību darbības veidi ir vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, automobiļu, motociklu, individuālās lietošanas priekšmetu un sadzīves aparatūras un iekārtu remonts.
	Vislielākais jaunreģistrēto komercsabiedrību skaita pieaugums pagājušajā gadā vērojams Latgalē un Vidzemē. Visvairāk jaunu komercsabiedrību pērn reģistrētas Krāslavā - par 113,2% vairāk. Otrajā vietā ierindojusies Rēzekne ar 92% pieaugumu. Rīgā pērn reģistrēti par 32% vairāk jaunu uzņēmumu. 

Izglītībā...

Vēršas pret privātajām augstskolām
Evija Cera,  NRA  01/04/05     Ja valdība akceptētu Izglītības un zinātnes ministrijas sagatavotos grozījumus Augstskolu likumā, valstī paliktu tikai viena universitāte - Latvijas Universitāte, ir pārliecināta Rektoru padome.
	Grozījumus Augstskolu likumā izstrādāja, lai precizētu augstskolu statusu un padotību, kā arī nodrošinātu likuma saskaņošanu ar administratīvajām tiesībām, informēja izglītības un zinātnes ministres padomniece komunikāciju lietās Laila Spaliņa. Tomēr, ņemot vērā kategoriskos Rektoru padomes (RP) iebildumus, Ministru kabineta komiteja vakar noraidīja grozījumu izskatīšanu.
	RP priekšsēdētājs, Rīgas Stradiņa universitātes rektors Jānis Vētra uzsvēra vairākas grozījumu normas, kurām augstskolu vadītāji nevar piekrist. Rektori iebilst pret valsts dibinātu augstskolu sadalījumu divās grupās, universitātēm piešķirot publiskas atvasinātas personas statusu, bet pārējām - valsts pārvaldes iestādes statusu.
	Izvērtējot grozījumos noteiktos augstskolu atbilstības kritērijus universitātes statusam, J. Vētra atzīst, ka tiem atbilstu tikai viena augstskola - Latvijas Universitāte. "Tādējādi Latvija Eiropā kļūtu par negatīvā ziņā unikālu valsti, kurā ir tikai viena universitāte," uzskata RP. Tā informē valdību, ka Eiropas Savienība augstāko izglītību medicīnā, veterinārmedicīnā, zobārstniecībā un farmācijā atzīst tikai tad, ja tā iegūta universitātē.
	RP neatbalsta līdz galam nepārdomāto augstskolu padotības maiņu: Kultūras ministrijas, Veselības ministrijas un Zemkopības ministrijas padotībā esošo augstskolu nodošanai IZM padotībā nav nedz lietderības, nedz efektivitātes, nedz likumīgu iemeslu.
	Izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete uzskata, ka grozījumu noraidīšana ierobežos augstākās izglītības kvalitātes paaugstināšanas iespējas un ir pretrunā ar valdības deklarācijā noteikto. 
	"Ir neiespējami ik gadu būtiski un plānveidīgi palielināt augstākās izglītības finansējumu, pilnveidot izglītības saturu un kvalitāti, veicināt Latvijas akadēmisko un zinātnisko kapacitāti un koncentrāciju starptautiski konkurētspējīgās universitātēs, ja Latvijā atšķirībā no vairuma Eiropas Savienības valstu nav definēts universitāšu statuss un īstenota vienota augstākās izglītības sistēma," teikts ministres paziņojumā. 
	Universitātes kritērijus augstskolām atbalsta arī Latvijas Studentu apvienība.
Latvijas Universitātei būs filiāle Valkā 
Evija Cera,  NRA  01/05/05     Līdz ar Latvijas Universitātes (LU) Valkas filiāles izveidošanu Latvijas ziemeļaustrumu reģiona iedzīvotāji varēs iegūt kvalitatīvu izglītību tuvāk savai dzīvesvietai. 
	Plānots, ka filiāle savu darbu sāks 2005./2006. mācību gadā, tajā varēs apgūt pedagoģijas bakalaura, pirmsskolas izglītības pedagoga, datortīklu administratora, ekonomikas bakalaura un vadības zinību maģistra programmu, Neatkarīgo informēja Latvijas-Igaunijas institūta direktore Unda Ozoliņa. Ļoti liela interese esot par iespēju iegūt tiesību zinātņu maģistra grādu, taču nav zināms, vai pirmajā filiāles darbības gadā šo programmu piedāvās. 
	U. Ozoliņa aicina nākamos studentus jau tagad pieteikties, lai varētu apzināt interesi par programmām (to var izdarīt, zvanot Latvijas-Igaunijas institūtam, tālr. 4781193). Viņa lēš, ka pirmajā studiju gadā mācības varētu sākt ap simts studentu. Nepilna laika studijās lekcijas pārsvarā notiks nedēļu nogalēs, lai tās varētu apmeklēt arī strādājoši cilvēki. Studiju maksa neatšķirsies no LU noteiktās, arī pasniedzēji būšot tie paši.
	Institūta direktore, stāstot par filiāles dibināšanas ideju, atzina, ka Valka jau vēsturiski bijis izglītības centrs - XIX gadsimta otrajā pusē tajā darbojās Jāņa Cimzes Vidzemes skolotāju seminārs, kurā izglītojās jaunieši gan no Latvijas, gan Igaunijas. 
	Lielu interesi par augstskolas filiāles atvēršanu izrādījusi Valkas pilsētas un rajona vadība, arī Valkas novada iedzīvotāji, paužot vēlmi kvalitatīvu izglītību iegūt tuvāk savai dzīvesvietai.
	LU pašlaik ir viena - Latgales filiāle Daugavpilī, tajā izglītojas vairāk nekā 800 studentu. LU profesore, Latgales filiāles direktore Emīlija Černova Neatkarīgajai pastāstīja, ka tiek piedāvāta pirmsskolas skolotāja, vadības zinību bakalaura un maģistra, sociālā pedagoga un pedagoģijas maģistra programma. 
	Arī viņa uzsvēra iespēju nodrošināt kvalitatīvas izglītības iespējas ārpus Rīgas, turklāt Daugavpilī, kur darbojas Daugavpils universitāte un 11 augstskolu filiāles, studentiem tiek nodrošināta arī plaša izvēles iespēja.
Kritiku izpelnās iecere piešķirt īpašu statusu universitātēm 
Ilze Grīnuma,  Diena  01/05/05     Bez vienojoša kopsaucēja otrdien palika izglītības un zinātnes ministres Inas Druvietes (JL) un augstskolu pārstāvju sarunas par īpaša statusa piešķiršanu universitātēm. Vairāki rektori norādīja - ja ir jauna universitāšu definīcija, jābūt arī jaunam skaidrojumam par pārējām augstskolām un akadēmijām. Diskusiju ministre organizēja, jo sasteigto ieceri pirmdien kā neiztirzātu noraidīja valdības komiteja. Atklājās, ka šis jautājums, pretēji paustajam, ar rektoriem un Augstākās izglītības padomi nav saskaņots. 
	Ar grozījumiem Augstskolu likumā Izglītības un zinātnes ministrija bija paredzējusi universitātēm piešķirt atvasinātas publiskas personas statusu. Tas dotu tām lielāku autonomiju, tiesības pašām veidot savu budžetu, brīvāk rīkoties ar savu mantu. Vienlaikus no universitātēm tiktu prasīts augstāks akadēmiskā darba līmenis - konkrēts skaits mācībspēku ar doktora grādu, zinātnisko izdevumu izdošana, zinātnisko institūtu esamība u.tml. Diskusijā atklājās, ka pašreiz visas universitātes noteiktajiem kritērijiem atbilst un tiem neiebilst. Tomēr Rektoru padomes (RP) priekšsēdis Jānis Vētra atzina: "Visām valsts dibinātām augstskolām jābūt vienā juridiskā statusā." Pārējās augstskolas, ja grozījumi stātos spēkā, taptu par valsts institūcijām. Asi jauninājumus kritizēja biznesa augstskolas Turība pārstāvji - viņuprāt, tas izraisīšot nevienlīdzīgu konkurenci.
	Īpašs statuss un prasības universitātēm ir Eiropas valstu prakse, Dienai sacīja I.Druviete. To kā galveno zinātnisko centru stiprināšanu paredz arī valdības deklarācija. Tomēr grozījumi lielākoties sagatavoti tādēļ, lai augstskolu statusu saskaņotu ar Valsts pārvaldes iekārtas likumu.
	Piektdien jautājumu atkārtoti skatīs RP sēdē, kurā I.Druviete plāno prezentēt pavisam jauna - augstākās izglītības likuma - uzmetumu. 
Pērn izmantota puse valsts galvoto studiju un studējošo kredītu
DELFI  01/05/05     2004.gada valsts budžetā bija paredzēts valsts galvojums studiju kreditēšanai 15,12 miljonu latu apmērā un studējošo kreditēšanai - 9,72 miljonu latu apmērā. Līdz gada beigām šīs valsts galvotu kredītu saņemšanas iespējas bija izmantotas tikai par pusi no pieejamā apjoma - galvojumi studiju kredītiem bija izsniegti par 7,7 miljoniem latu, studējošo kredītiem - par 4,95 miljoniem latu, pastāstīja Finanšu ministrijā. 
	Izsolē par tiesībām izsniegt studiju un studējošo kredītus 2004.gadā uzvarēja trīs bankas - Hansabanka, Unibanka un Parex banka. 
	2004.gadā Hansabanka izsniegusi studiju kredītus ar valsts galvojumu par 696 688 latiem, kas ir 62,2% no izsolē iegūtā apjoma (1,12 miljoniem latu). Savukārt studējošo kredītus ar valsts galvojumu Hansabanka izsniegusi 631 369 latu apjomā, kas ir 87,7% no izsolē iegūtā apjoma (720 tūkstošiem latu). 
	Unibanka studiju kredītus ar valsts galvojumu izsniegusi 3 809 611 latu apmērā, kas ir 47,6% no izsolē iegūtā apjoma (8 miljoniem latu). Studējošo kredītus ar valsts galvojumu Unibanka izsniegusi 2 203 563 latu apmērā, kas ir 44,1% no izsolē iegūtā apjoma (5 miljoniem latu). 
	Parekss-banka studiju kredītus ar valsts galvojumu izsniegusi 3 194 271 latu apmērā, kas ir 53,2% no izsolē iegūtā apjoma (6 miljoniem latu). Studējošo kredītus ar valsts galvojumu Parekss-banka izsniegusi 2 120 444 latu apmērā, kas ir 53% no izsolē iegūtā apjoma (4 miljoniem latu). 
	Saskaņā ar 2005.gada valsts budžeta likumā paredzētajiem galvojumiem studējošo kreditēšanai 9,72 miljonu latu un studiju kreditēšanai 15,12 miljonu latu un Ministru kabineta noteikumiem Finanšu ministrija organizēs izsoli kredītiestādēm par tiesībām 2005.gadā veikt studējošo kreditēšanu ar valsts vārdā sniegtu galvojumu. 

Kultūrā...

Kultūrziņas
Arno Jundze,  NRA  01/03/05     
	- Britu dramaturģijas lasījumi. Līdz 2005. gada aprīlim turpināsies Latvijas Dailes teātra un Lielbritānijas padomes kopīgi realizētais pasākums programmā Ideju krustpunkti. Kā Neatkarīgā jau informēja, projekts Britu jaunās dramaturģijas lasījumi sākās pērn novembrī ar Martina Makdona lugas Spilvencilvēks lasījumu (Juris Kalniņš, Pēteris Gaudiņš, Artūrs Skrastiņš un Ivars Auziņš), bet kopumā paredzēti četri septiņu dienu semināri, kuru laikā Lielbritānijas padomes piedāvātie četri britu teātra režisori kopā ar Dailes teātra aktieriem iestudēs britu lugas lasījumus latviešu valodā. Semināra nedēļas beigās lasījums tiks demonstrēts atklātai interesentu auditorijai, bet 2005. gada pavasarī plānots īpašs pasākums, kurā tiks ietverti visu četru lugu lasījumi. Tos būs iespēja vērtēt interesentiem, teātra kritiķiem un mediju pārstāvjiem.
	Šosestdien pulksten 14 Dailes teātra kamerzālē notiks Martina Krimpa lugas Lauki lasījums. To gatavo britu režisors Stīvens Rentmors kopā ar Dailes teātra aktieriem Esmeraldu Ermali, Aiju Dzērvi un Juri Frinbergu. Jāpiebilst, ka ieeja uz lasījumu ir bez maksas, bet vērtīgākais, ko no šīs akcijas varētu iegūt Latvijas teātra cienītāji, – ja lasījumi noritēs veiksmīgi, britu lugas varētu parādīties Dailes teātra repertuārā.
	- Gada foto 2004. Mākslas portāls Art Garden sadarbībā ar galeriju Mākslas dārzs izsludinājis pieteikšanos fotoizstādei Gada foto 2004. Tā iecerēta no 27. janvāra līdz 15. februārim galerijā Mākslas dārzs. Līdzīgs pasākums notiks jau trešo gadu.
	Lai piedalītos izstādē, ikvienam interesentam jāiesniedz divas trīs melnbaltas/krāsainas fotogrāfijas, kas tapušas 2003., 2004. gadā. Darbu izmērs nav ierobežots, bet tiem jābūt noformētiem stiprināšanai pie sienas vai izstādīšanai telpā. Fotogrāfiju iesniegšanas termiņš – 2005. gada 24. janvāris. Darbi jāiesniedz galerijā Mākslas dārzs tirdzniecības centra mc2 telpās, Rīgā, Krasta ielā 68a. Darbus izstādei atlasīs galerijas eksperti. 
	Izstādes atklāšanā 27. janvārī tiks pasniegta ceļojošā balva Gada foto, ko veidojis mākslinieks Aivars Benužs. Pērn Gada foto saņēma fotogrāfs Raimo Lielbriedis, 2002.gadā – Jānis Vītiņš.
	- Mirusi Sūzena Zontāga. Pērnā gada nogalē pasauli aplidoja sēru ziņa – 28. decembrī Ņujorkā 71 gada vecumā mirusi pazīstamā rakstniece un cilvēktiesību cīnītāja Sūzena Zontāga. 
	Lai gan viņas pazīstamākie romāni The Volcano Lover un In America latviski nav iznākuši, latviešu lasītājiem un intelektuāļiem S. Zontāgas darbi nebija sveši pēc publikācijām žurnālā Rīgas Laiks. Sākoties Irākas karam, rakstniece visai aktīvi nostājās pret prezidenta Dž. Buša ārpolitiku, sekmīgi aicinot to darīt intelektuāļus visā pasaulē.
	- Jaunā Gaita. Žurnāla Jaunā Gaita decembra (239.) numurs piesaista ar savu ierasti plašo un demokrātisko skatījumu uz lietām, parādībām un personībām. Kopš brīža, kad izdevumā parādījies Kiberkambaris – Jaunās Gaitas mājaslapā paustie viedokļi un komentāri –, žurnāls ieguvis otro elpu. Šoreiz tas apspriež filmu Fahrenheit 9/11 un pērnā gada augustā Neatkarīgajā publicēto Jāņa Freimaņa rakstu Vai trimda. Vai tikai svešums.
	Protams, Jaunā Gaita piedāvā ierastās kultūras vērtības. Ievērības cienīgi ir materiāls par Gustava Kluča izstādi Ņujorkā, virkni recenziju par dažādiem izdevumiem (piemēram, Franka Gordona izvētīto Latvijas Okupācijas muzeja Gadagrāmatu), bet tekstu lapās šoreiz fragments no Egīla Ventera romāna Āgenskalns un Jura Kronberga dzejas rindas.
Valoda dzīvo savu dzīvi
Ilze Zveja,  NRA  01/03/05     Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejā Rīgā skatāma starptautiska izstāde Baltu valodu dialekti.
	Stilizēta, ļoti koncentrēta lauku vide un valoda. Mūsdienu tehnoloģijas un dialektoloģija. Cilvēki, kas runā kādā no 512 Latvijā vai 704 Lietuvā sastopamām izloksnēm, ir šodienas realitāte, nevis kādā putekļainā plauktā noglabāta un neizprotama tradīcija, ko pētnieki pēc fiksētiem materiāliem vēlētos restaurēt. Izstāde stāsta par valodu, kāda tā ir šodien, kāda tā ir ikdienā ļaužu sarunās. Valoda vairākos simtos atšķirīgu izlokšņu dzīvo Latvijā, tepat kaimiņos Lietuvā šī krāšņā bagātība lielākoties atrodama lauku sētās, tāpēc arī izstāde aizsākas nosacītā lauku vidē, un šajā vidē sastopami dažādo izlokšņu runātāju balsu ieraksti, skatāmas un lasāmas fonētiskās transkripcijas, kā arī var iesaistīties atraktīvās valodnieciskās rotaļās un mēģināt minēt, ko kādā izloksnē pateikts vārds nozīme ierastajā literārajā latviešu valodā. Reālā lauku vide varbūt tomēr ir bagātāka ar valodas izloksnēm un to teicējiem, nevis ar modernām tehnoloģijām, kas šoreiz aizstāj izlokšņu runātājus, bet plašā tehnoloģiju klātbūtne ir kā vilinājums izstādes mērķauditorijai – pamatskolas un vidusskolas skolēniem. Paspēlējoties ar mūsdienīgo tehniku, skolēni iepazīst salīdzinoši mazāk saistošu tēmu, kura ikdienišķā stāstījumā varbūt paskrietu garām vai būtu kāds kaļamgabals skolā. Galu galā izstādes iecere ir mēģināt muzeoloģiskiem līdzekļiem aktualizēt dialektoloģijas nozīmi sabiedrībā. 
	No mūsdienu digitālās pasaules, kas rāda, ka valoda visā izlokšņu daiļskanībā dzīvo arī šodien, apmeklētājs nokļūst valodniecības vēsturē. Telpā, kur var iepazīt dialektu un izlokšņu pētniecības pirmsākumus, iepazīt valodnieku darba rīkus, senākus un mūsdienīgus, pabūt valodnieka darba kabinetā, censties izprast pētījumu metodes un mazliet izjust ekspedīcijas garšu. Ekspedīcijā gan varēs doties nedaudz vēlāk, tad, kad ir apjausta dialektoloģijas teorija un tiek atļauts ieiet izstādes telpā, kur izveidota nosacīta lauku mājas vide un sakopots iespējami plašs augu klāsts, lai ekspedīcijas dalībnieki varētu norādīt uz kādu puķi, lai jautātu – bet kā to sauc jūsu pusē. Ekspedīcija nebeidzas tikai ar attiecīgās izloksnes vārdu apzināšanu, savs vākums vēl arī jāapstrādā. Tā, lai viss būtu pa īstam.
	Izstādes autores ir muzeja speciālistes Evija Liparte un Anita Stonkus, māksliniecisko iekārtojumu veidojis Ivars Noviks. Visi kopā viņi piedāvā ieklausīties baltu valodās, nokļūt valodas materiāla vākšanas gaisotnē un iepazīt jau datorizētu valodas materiālu. Koncepcija un dizains balstīts uz pieņēmumu, ka valoda līdz ar tās bagātību izlokšņu un dialektu dažādībā ir ne tik vien akadēmiskās izpētes objekts, bet arī ietekmē katra valodas lietotāja domāšanu. Pieminot dizaina risinājumu, var tikai apbrīnot izstādes veidotāju izdomu muzejam pieejamās nelielajās un ne visai ērtajās telpās izkārtot ekspozīciju, kas četros milzu soļos ļauj iepazīt attiecīgo valodniecības nozari. Četros telpiskos soļos koncentrētās informācijas mērķis ir pirmo reizi kopš dialektoloģijas aizsākumiem Latvijā un Lietuvā iepazīstināt ar šīs zinātņu nozares uzdevumiem, sasniegumiem un nozīmīgākajiem pētniekiem Baltijas valstīs kopš 19. gadsimta vidus. Izstādi unikālu vērš ne tikai fakts, ka muzeja darbinieki ir atraduši saistošu, plaši izzinošu un atraktīvu veidu, kā iepazīstināt ar kādu zinātnes nozari. Pirmo reizi muzejs īstenojis arī tik plašu starptautisku sadarbības projektu, veidojot vienu ekspozīciju. Izstāde tapusi EK programmā Kultūra 2000, sadarbojoties Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejam ar Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūtu, Lietuviešu valodas institūtu Viļņā, Šauļu Universitātes (Lietuva) Dialektoloģijas centru un Mārburgas Universitātes (Vācija) Vācu valodas pētniecības institūtu Deutscher Sprachatlas. Finansiālu atbalstu sniedzis Kultūrkapitāla fonds. Izstāde ir nepārtraukti mainīga, jo turpinās darbs pie datu bāzēm, papildinot digitālos eksponātus un izziņas objektus. Rakstniecības, teātra un mūzikas muzeja sadarbības partneri ir tikai pētnieciskās institūcijas, Lietuvā līdzīga rakstura muzejs nav bijis ieinteresēts sadarbībā. Savā ziņā ekspozīcijas autorus var uzskatīt par dullajiem, kas vēlējušies pierādīt, ka eksponēt var ne tikai konkrētu cilvēku dzīvi un darbus, bet arī nemateriālu lielumu – valodu. 
	Rīgā izstāde būs apskatāma trīs mēnešus, tad tiks veidots ceļojošais variants, kas piemērots telpām Šauļos, Viļņā un Mārburgā. Kamēr izstāde ir Rīgā, reizi mēnesī tiek organizēts pasākums, lai valodas izloksnes varētu dzirdēt ne tikai ierakstā, bet no izlokšņu teicējiem, tikties ar radošo profesiju pārstāvjiem, kuru darbība saistīta ar dialektu izmantojumu. 12. janvārī pulksten 15 muzejā notiks sarīkojums Pataļči Latgalē.
Alūksnietis piedāvā internetā iegādāties elektroniskās grāmatas
Mārīte Dzene,Dzirkstele  01/03/05     Alūksnietis Ainārs Zelčs pirmais Latvijā izveidojis elektronisko izdevniecību "Eraksti". Viņš informē, ka decembrī sākusi darboties "www.eraksti.lv" maksas daļa, kurā par pieņemamām cenām var nopirkt elektroniskās grāmatas. 
	"Var iegādāties Ingas Ābeles tekstu izlasi, kurus nevarēja iekļaut viņas visjaunākajā grāmatā. Saprotams, ne tādēļ, ka tie būtu sliktāki. Publicēties elektroniski ir vieglāk. Var lasīt daudz Pētera Brūvera darbu. Viņš šogad saņem Baltijas asamblejas "Mazo Nobela balvu" literatūrā. Tāpat iespējams iepazīt Viestura Kairiša scenāriju filmai "Lietus blūzs"," stāsta Zelčs. 
	Viņš uzskata, ka pamazām arvien vairāk cilvēku izvēlēsies nopirkt grāmatu elektroniskā veidā, samaksājot desmit reizes mazāk. No e - grāmatām nebūs jāslauka putekļi, tās tūkstošiem varēs savietot datorā. 
	Ja vēlas dāvināt papīra grāmatu, Zelčs iesaka Latvijas institūta izdoto Māra Bišofa "My Latvia". Kas vēlas savus draugus pārsteigt un radīt jautrību, tiem viņš iesaka nopirkt "Erakstos" kādu no J.Steika ļoti savdabīgajiem dzejas krājumiem. To var izdarīt, ieejot izdevniecības mājas lapā internetā un izmantojot tālruni vai "Hanzanet". Grāmatu cena ir 0,35 līdz 0,60 lati.
Balvas un balviņas
Arno Jundze,  NRA  01/04/05     Gada nogalē daudzās pasaules valstīs tika dalītas dažādas kultūras balvas - liela daļa no tām ir prestižas un kārotas, citas savukārt pat savam ienaidniekam nenovēlēsi.
	Ietekmīgais literārais žurnāls The Literary Review decembrī jau 12. reizi piešķīris starptautisko apbalvojumu par sliktāko mīlas ainu attiecīgajā gadā izdotajā daiļliteratūrā. Tās precīzs nosaukums - Bad Sex in Fiction, bet mērķis pievērst uzmanību bezgaumīgiem un vulgāriem mīlas akta atainojumiem rakstniecībā. Nesmaidiet! Ņemot vērā to, kāds blāķis erotiskas un neerotiskas literatūras ar atklātām un ne tik atklātām mīlas ainām ik gadu tiek saražots angliski runājošajā pasaules daļā, lieta ir gluži nopietna. 
	2004. gada laureāts izrādījies amerikāņu žurnālists Toms Volfs. Viņš žūrijas ievērību izpelnījies ar savu romānu bestselleru Es - Šarlote Saimonsa, kurā 700 lappušu garumā attēlo naivas jaunkundzītes piedzīvojumus seksa un alkohola pārpilnā studentu pasaulē. Kā apgalvo žūrijas pārstāvji, T. Volfa teksta erotiskās ainas mudž no tādiem burvīgiem terminiem kā "ķermeņa otolaringoloģiskās iedobes". Vērtētāji uzsver, ka T. Volfs sīvi konkurējis ar vēl 11 pretendentiem, jo īpaši angļu autoru Nadimu Aslamu, kurš savā romānā, aprakstot mīlas ainu, bija trāpīgi piebildis - "viņas pleci bija viņa padušu smakas piesūkušies". (Starp citu, pērn pirmo vietu ieguva indietis Aniruda Bahals, kura romāna varone orgasma brīdī esot izdvesusi skaņas, analogas sporta auto Bugatti motora rēkoņai.)
	Vairums 12 gadu laikā apbalvoto rakstnieku labprāt apmeklējuši balvas pasniegšanas ceremoniju (pērn Londonā to pasniedza rokmūziķis Stings), mierinot sevi ar domu, ka slikta publicitāte ir labāka par publicitātes trūkumu. Taču T. Volfs vēsturē ieies ar to, ka ir pirmais, kurš atteicies apmeklēt pasākumu. 
	Lai arī nejēdzīgu mīlas ainu un stila pērļu netrūkst arī latviešu literatūrā, visa šā pastāsta morāli var ietilpināt vienā teikumā, kuram nav nekā kopīga ar sliktiem romāniem. Kamēr ārzemēs ar vērienu tiek dalītas absurdas nebalvas, tikmēr latviešu literatūrā hroniski trūkst vispārnacionāla un atzīta apbalvojuma, kuru saņēmušam izcilam rakstniekam pienāktos tas gods un slava, kādu viņa darbi patiesi ir pelnījuši.
Rakstnieki un dieva kalpi
Arno Jundze,  NRA  01/04/05      Starp fantāzijas brīvību un dogmu barjerām.
	Rakstnieku domstarpības ar dažādu konfesiju svētajiem tēviem ir vecas kā pasaule, un pēdējiem literārie teksti biežāk nepatīk nekā patīk. 
	Jaunāko laiku vēsturē asākais konflikts uzliesmoja par romānu Sātaniskās vārsmas. 1989. gadā islāma fundamentālisti ājatolas Homeinī vadībā pat izsludināja atalgojumu par tā autora, Allāha zaimotāja Salmāna Rušdī galvu. Sīkāki incidenti starp autoriem un garīdzniekiem tomēr notiek visai regulāri. Daļa no tiem norisinās samērā miermīlīgi, un reizēm ir grūti saprast, cik daudz šie strīdi ir reliģisks disputs un cik - mārketinga triks. Piemēram, pasaules bestselleru tirgus līdera Dena Brauna romāni Da Vinči kods un Eņģeļi un demoni laiku pa laikam izpelnās dažādus katoļu teologu komentārus. Pērnā gada nogalē pasauli aplidoja Daremas bīskapa Toma Raita raksturojums D. Brauna romānam Da Vinči kods - tas nodēvēts par "lielisku trilleri", taču "nekam nederīgu vēstures atspoguļojumu". Neraugoties uz šāda veida izteikumiem, uzņēmīgas tūrisma firmas jau labu brīdi ar panākumiem organizē braucienus uz Parīzi pa romāna Da Vinči kods pēdām. Šai pašai disputu grupai pieskaitāmi kristiešu garīdznieku iebildumi pret pusaudžu elku Hariju Poteru - kā nekā Dž. K. Roulingas romānu darbība notiek burvju skolā, bet melno maģiju kristīgā baznīca neatbalsta. (Jājautā, vai pēc garīdznieku iebildumiem romānu tirāžai nav tieksmes palielināties.) 
	Reliģisku domstarpību apvējota ir arī pērnā gada nogalē apgādā Jumava latviski jau trešo reizi izdotā 20. gadsimta klasika - Mihaila Bulgakova romāns Meistars un Margarita. Pret darbu dažādos laikos visai aktīvi vērsusies krievu pareizticīgā baznīca, bet jaunākos garīdznieku iebildumus romāns Meistars un Margarita izpelnījies saistībā ar režisora Vladimira Bortko veidoto televīzijas miniseriālu pēc M. Bulgakova romāna motīviem. Pareizticīgo baznīcu neapmierina rakstnieka aizraušanās ar Jēzus dzīves un evaņģēliju tēmu. Pēc garīdznieku domām, Dieva dotie evaņģēliji ir četri, bet jebkurš mēģinājums radīt piekto esot sātana diktēts. Svētie tēvi ir sašutuši arī par M. Bulgakova romānā pausto ironiju, kad Ješua pamana, cik neprecīzi viņa dzīvi pierakstījuši evaņģēliji. (Svēto rakstu patiesumu nedrīkst apšaubīt pat tad, ja romānā šī epizode aizņem labi ja puslappusi teksta!) Galvenais Meistara un Margaritas trūkums tomēr ir tas, ka romānā attēlotais Vollands (sātans) un viņa dēmoniskā svīta hierarhiskā ziņā stāv daudz augstāk par nošņurkušajiem un necilajiem evaņģēlistiem. 
	Demokrātiska kristiešu viedokļu apmaiņa preses izdevumu lappusēs un publisku diskusiju līmenī tomēr ir tikai nieks salīdzinājumā ar skandālu, kas decembrī izcēlies Birmingemas teātrī, kurš izrādījis Guprīta Kaura Bhati lugu Negods - melno komēdiju par seksuālu vardarbību un slepkavību sikhu templī. Protestējot pret izrādi, apvainotie vietējie sikhu fanātiķi sarīkoja pamatīgu grautiņu, kurā trīs policisti guva ievainojumus, bet lugas autors, saņēmis nāves draudus, šobrīd ir spiests slēpties. 
	Nevēloties konfliktēt ar ekstrēmajiem fanātiķiem, vietējās varas iestādes panākušas, ka Negods izņemts no repertuāra. Tas savukārt izraisījis mākslinieku un cilvēktiesību aizstāvju protestus, jo šādā veidā tiek ierobežota demokrātiska iespēja brīvi paust dažādus viedokļus. Intervijā The Sunday Telegraph pasaulslavenais S. Rušdī teicis zīmīgus vārdus: "Ir visai šausmīgi dzirdēt, ka valdības ministri pauž atbalstu aizliegumam un nenosoda vardarbību, lai gan viņiem būtu jāatbalsta izteikšanās brīvība. Ja pietiks ar neapmierinātību, lai kaut ko aizliegtu, teātros vairs nekā nebūs".
Kultūrziņas
Arno Jundze, Ilze Zveja,  NRA  01/04/05     
- Zvaigznes dienas pasākumi. Jau tradicionāli, tuvojoties Zvaigznes dienai (6. janvārim), tiek izsludināta virkne kultūras pasākumu. Pūtēju orķestris Rīga sadarbībā ar Rīgas Doma meiteņu kori Jēkaba katedrālē ceturtdien plkst. 17 sniegs baroka mūzikas (G. F. Hendelis, J. S. Bahs, H. Pērsels) koncertu, kā solistes pieaicinot Anitu Grīnbergu (pikolo flauta) un Vitu Kalnciemu (ērģeles).
	Imants Ziedonis un Aina Kalnciema divos nu jau par tradīciju kļuvušajos pasākumos (ceturtdien un piektdien) plkst. 19 Reiterna namā piedāvās dzejas un mūzikas vakaru No patikšanas uz patikšanu. Tā pamatu veidos teksti no topošās Imanta Ziedoņa grāmatas No patikšanas uz patikšanu un Ainas Kalnciemas atskaņotās baroka laikmeta kompozīcijas.
- Sācies Oskaru karuselis. Pērnā gada nogalē Amerikas Kinoakadēmija izsūtījusi saviem ekspertiem pirmos balsošanas dokumentus ar to filmu sarakstiem, kuras tiesīgas piedalīties sacensībā par pasaules prestižāko kinobalvu. Konkurence šogad gaidāma pamatīga - Oskaram izvirzītas 267 filmas, taču tikai piecas no tām tiks nominētas. Atbilstoši protokolam, akadēmijas locekļiem tagad jābalso par savām iecienītākajām filmām, bet nominācijas tiks paziņotas 25. janvārī. Oskara balvu pasniegšanas ceremonija notiks 27. februārī Losandželosā. 
- Labākā un sliktākā. Kamēr Amerikas Kinoakadēmijas locekļi vēl tikai spriež par galvenajām pretendentēm uz Oskaru, amerikāņu medijs MSNBC jau sagatavojis 2004. gada labāko filmu topu. Šķiet, tā veidotāji īpaši nav lauzījuši galvu par vietām desmitniekā, nosaucot kinodarbus alfabēta kārtībā, tomēr zīmīga ir sakritība, ka saraksta galvgalī nokļuvis režisora Martina Skorsēzes Aviators, kuram daži kritiķi jau paguvuši pareģot Oskaru. Savukārt sliktāko filmu desmitniekā atrodamas Ridika hronikas, Kaķsieviete un Pastāvīgais ļaunums. Apokalipse - turpinājums 2002. gada grāvējam Pastāvīgais ļaunums ar Milu Jovoviču galvenajā lomā.
- Latvijas Mūzikas akadēmijai - 85. Ar vairākiem pasākumiem jaunnedēļ Latvijas Mūzikas akadēmija (LMA) 10. un 11. janvārī svinēs 85. dzimšanas dienu. Notiks gan zinātniska konference, gan svinīgs pasākums LMA lielajā zālē.
- Mūzika gardēžiem. Sākot no sestdienas, visu nākamo nedēļu Latvijas pilsētās (Rīgā, Jēkabpilī, Valmierā un Siguldā) viesosies pasaulslavenais Maskavas vīru koris Pravoslavnije pevčije, piedaloties arī pazīstamajam dziedātājam Vladimiram Milleram. Koncertos skanēs krievu pareizticīgo Ziemassvētku dziedājumi - diriģents Georgijs Smirnovs. Koris Pravoslavnije pevčije tika dibināts 1992. gadā, kad apvienojās labākie profesionālie Maskavas baznīcu koru dziedoņi. Kolektīvs turpina dziedošo diakonu koru seno tradīciju, kas Krievzemē pastāv jau kopš 16. gadsimta. Kopš 1998. gada Pravoslavnije pevčije pēc Hermaņa Brauna fonda uzaicinājuma pastāvīgi koncertē Rīgā. Šogad pirmo reizi koris uzstāsies vairākās Latvijas pilsētās.
Izstādes 
Ilze Zveja,  NRA  01/05/05     
- Mencendorfa namā vakar atklāja ievērojamā starptautisko tiesību speciālista, jurista, profesora D. A. Lēbera piemiņas istabu. Profesors Dītrihs Augusts Lēbers (1923-2004) ir kādreizējā Mencendorfa nama saimnieka Augusta Mencendorfa mazdēls, kas atbalstījis arī muzeja veidošanu. Izstāde iepazīstinās ar Latvijas Zinātņu akadēmijas ārzemju locekļa, Ķīles universitātes profesora darbiem, kā arī ļaus ielūkoties vairākos starptautisko izdevumos, kuru redakcijas padomēs strādājis D. A. Lēbers. Atgādināms, ka D. A. Lēbers bija viens no tiem baltvācu kultūras darbiniekiem, kas pēckara gados pasaulei aktīvi atgādināja par triju Baltijas valstu okupācijas faktu. No šodienas Mencendorfa namā skatāma gadskārtējā restauratoru biedrības izstāde. 
- Melngalvju namā no piektdienas būs skatāma gleznu izstāde Rīgā un rīdzinieki. Rīgā šodien, Rīgā pagātnē, slaveni rīdzinieki un vienkārši garāmgājēju portreti. Vecrīgas ielas un Pārdaugavas skati bijuši daudzu mākslinieku iedvesmas avots. Rīga nekad nebūs gatava arī mākslinieku skatījumā. 
- Latvijas Akadēmiskajā bibliotēkā Lielvārdes iela 24 apskatāma izstāde Veroties zvaigznēs. Astronomijai veltītajā izstādē ir aplūkojami vairāk nekā 300 astronomijas tēmai veltītu izdevumu. Visums ir apskatīts gan kā dabaszinātņu, gan kā filozofijas jēdziens. Atrodamas arī ziņas par astronomijas materiāliem internetā.
- es - PSRS. Valsts mākslas muzeja izstāžu zālē Arsenāls jaunnedēļ vērs durvis izstāde es - PSRS. Glezniecības izstāde es - PSRS veidota kā kārtējais tradicionālais muzeja un Latvijas Mākslas akadēmijas sadarbības projekts, kurā Mākslas zinātnes nodaļas studentiem tiek dota iespēja konceptuāli īstenot savu Latvijas 20. gadsimta otrās puses mākslas parādību interpretāciju. Izstādes ekspozīcijā iekļauti LMA glezniecības studentu no 1949. līdz 1956. gadam radītie diplomdarbi gan no muzeja kolekcijas, gan akadēmijas diplomdarbu fonda.

Citā ziņā...

Gada kukainis – skudrulauva
BNS  01/02/05     Latvijas Entomoloģijas biedrība (LEB) par 2005.gada kukaini izvēlējusies skudrulauvu, aģentūru BNS informēja LEB valdes priekšsēdētājs Mārtiņš Kalniņš. 
	Tīklspārņu kārtai piederošie kukaiņi līdzīgi spārēm, tā ir vidēji reti sastopama suga, kas mīt priežu silos un kāpās. Skudrulauvu kāpuri izrok piltuves un gaida, līdz tajās iekrīt skudra, kas ir šo kukaiņu barība. 
	Šogad notiks vairāki pasākumi šī kukaiņa popularizēšanai. 
	Entomologi gada kukaini nosaka kopš 1999.gada, lai pievērstu lielāku sabiedrības uzmanību kukaiņu dzīvei. 2004.gada kukaiņi bija zilspāres. 
Gada koks - pundurbērzs
DELFI  01/03/05     Latvijas Dendrologu biedrība, turpinot savu tradīciju, ir izvēlējusi savu gada koku 2005.gadam. Lai arī pundurbērzs ir krūms, kura augstums nepārsniedz 1m, gada koka godā tas celts, lai uzsvērtu šīs sugas retumu Latvijas augu valstī, pastāstīja biedrībā. 
	Pavisam Latvijā sastopamas četras bērzu sugas: āra bērzs Betula pendula, purva bērzs B.pubescens, zemais bērzs B.humilis un pundurbērzs B.nana. Retāk savvaļā, biežāk no stādaudzētavām nākušajā stādu materiālā sastopams ir arī zeltainais bērzs B. x aurata – āra un purva bērzu hibrīds. 
	Pundurbērzs ir vismazākais no Latvijā sastopamajiem bērziem. Tas aug kā 0,3-0,7m augsts krūms (reti pārsniedzot 1m augstumu) ar paciliem zariem. Jaunie dzinumi sākumā samtaini matoti, vēlāk kaili. Arī pundurbērza lapas ir ļoti savdabīgas – sīkas un ieapaļas. Lapas plātnes garums un platums ap 1cm. Tā izplatības areāls sniedzas no Ziemeļeiropas tundras līdz Polijai un Viduskrievijai. Šī suga kā relikts saglabājusies arī Eiropas kalnos. 
	Latvijā pundurbērzs ir rets un saudzējams – tas iekļauts gan LR Ministru kabineta apstiprinātajā īpaši aizsargājamo sugu sarakstā, gan Latvijas Sarkanajā grāmatā.

Ziemassvētki, 
kaut arī nedaudz, tomēr bija 
balti, taču vecā gada pēdējās dienas 
bija pavisam melnas. Un laikam tāpēc 
arī Jaunais gads iesākās bez sniega  –  at-
kusnītis tomēr nokausēja spožo ledutiņu...
Tagad uz ielām ir vienas vienīgas peļķes 
un gaiss ir sasilis līdz  + 4oC. Arī zeme 
jau sāk pamazām atkust, tāpēc jāsāk 
baidīties, ka tik nesāk dīgt jaunā 
zālīteun kokiem pumpuri 
vērties vaļā!!

Anda Jansone, trešdien, 5. janvārī