K a s   j a u n s	
Nr. 376:   2004.g. 9.- 15. decembris	
L a t v i j ā ?	

Eiropā un pasaulē...

Tikšanās bez konkrētiem rezultātiem
Aija Cālīte, Jolanta Bogustova, Latvijas Avīze  12/11/04     Lai gan starp Latvijas un Krievijas dažādām ministrijām un institūcijām tikušas uzturētas regulāras darba attiecības, risinot konkrētus jautājumus, tomēr pēc vairāku gadu klusēšanas notika pirmā oficiālā divpusējā abu valstu ārlietu ministru tikšanās. Artis Pabriks un Sergejs Lavrovs 20 minūtes aiz slēgtām durvīm tikās NATO galvenajā mītnē Briselē pēc NATO un Krievijas padomes ārlietu ministru sanāksmes. A. Pabriks šo tikšanās reizi raksturo vārdiem "pragmatiska", "cieņas pilna", "diplomātiska", "neitrāla", turklāt tā notikusi angļu valodā. Pēc tikšanās abi ārlietu ministri žurnālistiem atteicās izpaust jebkādas konkrētākas pārrunu detaļas, vien vērtējot, ka tikšanās bijusi draudzīga un sadarbība turpināsies. 
	A. Pabriks tūlīt pēc tikšanās žurnālistiem Briselē izvairījās konkrētāk izteikties par pašu divpusējo sarunu gaitu. 
	Šo noslēpumainību Latvijas ministrs skaidroja ar valsts interesēm: "Es kā politologs biju atklāts, bet, kad svarīgas ir valsts intereses, varbūt nedaudz jāpagaida. Iespējams, Latvijas un Krievijas attiecību jomā pirms Ziemassvētkiem varētu notikt konkrētas lietas." Ministrs sacīja, ka viņam ir pamats domāt, ka arī Krievijas pusei beidzot ir vēlme uzlabot attiecības. "Tam mēs, protams, pretī neturamies," viņš piebilda. 
	Arī S. Lavrovs nesniedza skaidrākas norādes par tikšanās laikā pārrunāto. "Mēs izteicām abpusēju ieinteresētību atrisināt visas problēmas, kas starp mums pastāv, un norunājām turpināt sazināties, lai konkretizētu, kā panākt risinājumus. Tikšanās bija svarīga. Mēs paudām abpusēju ieinteresētību, un tas jau ir pozitīvi. Un viss," tas bija vienīgais Krievijas ārlietu ministra komentārs.
Sola zibenīgu ES konstitūcijas vētīšanu
Aija Lulle,  NRA  12/14/04     Valdība jau šodien sāks skatīt Līgumu par Eiropas konstitūciju, kuru līdz gada beigām varētu nodot izskatīšanai Saeimas komisijām.
	Konstitūcija Saeimā jāskata divos lasījumos, tāpēc pieļaujams, ka to varēs ratificēt nākamā gada sākumā. Valdība Eiropas konstitūcijas apstiprināšanu nevēlas atlikt līdz pavasarī gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām, argumentējot, ka atsevišķi politiskie spēki to varētu izmantot savās interesēs.
	Saeimas kreisie spēki jau tagad paziņojuši, ka par konstitūciju būtu jārīko referendums.
	Jau drīzumā būs nodrukātas arī brošūras, kurās iedzīvotājiem skaidros līguma galvenos punktus.
	Līgums par konstitūciju vienkopus apvieno līdz šim vairākos ES pamatlīgumos izkaisītos ES darbības un pārvaldības principus. Tajā paredzēts ieviest ES Padomes prezidenta un ES ārlietu ministra amatu, piešķirt lielākas pilnvaras Eiropas Parlamentam.
	Kā pirmā no 25 valstu bloka Līgumu par Eiropas konstitūciju ratificēja Latvijas kaimiņvalsts Lietuva, kurā to ratificēja Seims.
	Latvijā tautas nobalsošana nav paredzēta un, tāpat kā Lietuvā, līgumu plāno ratificēt parlaments. Referendumu par konstitūcijas līguma ratifikāciju plāno rīkot Čehija, Dānija, Francija, Īrija, Lielbritānija, Luksemburga, Polija, Portugāle un Spānija. Vēl vairākas valstis nav skaidri izlēmušas. 
	Ratifikācijas procesu visās ES valstīs paredzēts pabeigt līdz 2006. gada nogalei.
	ES statistikas biroja Eurostat jaunākie dati liecina, ka 68% oktobrī aptaujāto eiropiešu atbalstīja ideju par jauno konstitucionālo līgumu, kas ir par pieciem procentu punktiem vairāk nekā divus mēnešus pirms šā gada 1. maijā notikušās vēsturiskās ES paplašināšanās, kad tika veikta tāda pati aptauja. 
	Šā gada 29. oktobrī Romā kopā ar pārējiem ES valstu un valdību vadītājiem Latvija parakstīja Līgumu par Eiropas konstitūciju. Svinīgā parakstīšanas ceremonija notika vēsturiskajā Horatier un Curiatier zālē Kapitolijā, kur 1957. gada 25. martā parakstīja Eiropas Kopienas dibināšanas līgumus. 
	Kā iepriekš uzsvēra ārlietu ministrs Artis Pabriks, Līguma par Eiropas konstitūciju ātra ratificēšana nebūt nenozīmē, ka valdība nepiedalīsies sabiedrības informēšanā par līguma saturu un tā sekām. Ārlietu ministrs sacīja, ka jau šobrīd tiek plānotas diskusijas augstskolās. Informēšana par ES konstitūciju ilgšot līdz pat 2006. gada beigām, kad līgumam, ja to ratificēs visas valstis, ir jāstājas spēkā.
	Latvijas otrā kaimiņvalstī par ES konstitūciju arī nav paredzēts referendums.

Valdībā un partijās...

"Īstajā balsojumā" uzvar Šadurskis 
Ināra Egle,  Diena  12/09/04     Jaunā laika frakcijas vadītāja vēlēšanas iezīmē grupējumu cīniņus partijā.
	Pēc kaislībām Jaunā laika frakcijas vadītāja vēlēšanās pirmdien, kad Kārlis Šadurskis saņēma mazāk nekā desmit balsis, bet nākamajās vēlēšanu kārtās Linda Mūrniece un Viesturs Šiliņš ieguva vienādu balsu skaitu un JL frakcijas vadītāju ievēlēt neizdevās, trešdien pārliecinoši par tās priekšsēdi kļuva K.Šadurskis. Viņš amatā nomaina ekonomikas ministru Krišjāni Kariņu, un par viņu balsot aicināja L.Mūrniece, kas pati uz amatu vairs nepretendēja. Kolēģiem uzrakstītajā vēstulē viņa bija teikusi: "Tā kā vēlēšanu rezultāts liecināja, ka frakcija ir sadalījusies divās daļās, mums ir jāmeklē cits risinājums."
	Kā pretstats notiekošajam Jaunajā laikā trešdien bija Tautas partijas frakcijas vadītāja vēlēšanas - kā pagājušajā nedēļā partijas līderi bija prognozējuši, šonedēļ amatā tika ievēlēts Jānis Lagzdiņš. Atšķirību JL pārstāvji skaidro ar lielo demokrātiju savā partijā. Savukārt no citu partiju pozīcijām tā tiek saistīta arī ar neorganizētību. K.Šadurskis bija viens no kandidātiem, ko iepriekš bija apsvērusi arī JL valde, taču deputāti par to nebija informēti, jo valde neesot vēlējusies uzspiest frakcijai savu viedokli.
Saeimas komisijas iegūst jaunus vadītājus
Diena  12/10/04    Jaunus priekšsēžus ceturtdien izvēlējās Saeimas komisijas, kuras vadīja tagadējie jaunās valdības ministri Ainars Latkovskis (JL) un Gundars Bērziņš (TP). Par Pretkorupcijas komisijas priekšsēdētāju ir ievēlēta Linda Mūrniece (JL), savukārt par Budžeta un finanšu komisijas priekšsēdētāju — Atis Slakteris (TP). Jaunais laiks par Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdi ministres Inas Druvietes vietā ir izvirzījis Ingrīdu Circeni, taču šīs pārmaiņas varētu notikt nākamajā nedēļā.
	Pagaidām vēl neviens jaunais ministrs nav nolicis deputāta mandātu, taču Saeimā atgriezās bijušais premjers Indulis Emsis (ZZS), eksministri A.Slakteris un Vineta Muižniece (TP), Andrejs Radzevičs mandātu bija saglabājis arī uz pilnvaru laiku valdībā. Līdz ar šīm pārmaiņām deputāta mandātus zaudēja Visvaldis Skujiņš (ZZS), Uldis Briedis (TP) un ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP).
Premjers mudina SAB 
pētīt draudus Latvijas ekonomikai 
Irina Jesina,  Diena  12/11/04     Satversmes aizsardzības birojs (SAB) apkopos informāciju par ārvalstu investoru darbību Latvijā, pēc premjera un tieslietu ministres apmeklējuma, kurā pārrunātas mūsu valsts ekonomikas draudu analīzes iespējas, īpaši pieminot ārvalstu investīciju, to skaitā Krievijas ieguldījumu klātbūtni Latvijā, informēja biroja pārstāvji.
	Premjers Aigars Kalvītis (TP) žurnālistiem sacīja - pēc viņa domām, būtu jāvērtē ar šīm investīcijām saistītie riski, jo vairāki ārvalstu uzņēmumi, arī Krievijas firmas, investē Latvijā lielus līdzekļus, kas var ietekmēt mūsu valsts ekonomisko neatkarību, ziņo LETA. "Ietekmīgu Krievijas uzņēmēju vidū tiek baumots, ka ar Latviju jācīnās ar ekonomiskām metodēm - vienkārši izpērkot," šonedēļ A.Kalvītis stāstīja intervijā Dienai un pieļāva, ka SAB jāveido īpaša nodaļa, kas vērtētu investorus. SAB pārstāvis Dainis Miķelsons apstiprināja, ka dienests jau analizē ārvalstu biznesa ietekmi un to turpinās, informējot valdību.
Partijas pirms vēlēšanām rīko kongresus
Viesturs Radovičs,  NRA  12/13/04     Pirms nākamgad martā gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām aizvadītās nedēļas nogalē sapulces rīkoja politiskā partija Jaunais laiks un Latvijas Sociālistiskā partija.
	Partija Jaunais laiks (JL) piedalīsies pašvaldību vēlēšanās kā nopietns politiskais spēks un nākamajā Rīgas domē cer iegūt vismaz 18 deputātu mandātus. Tā sestdien JL nodaļas kopsapulcē paziņoja tās priekšsēdētāja Baiba Brigmane, vēstī LETA.
	JL priekšsēdētājs Einars Repše, uzrunājot pilnsapulces dalībniekus, uzsvēra, ka Rīgas domei ir ļoti būtiska nozīme, jo galvaspilsētā dzīvo gandrīz puse Latvijas iedzīvotāju un tai ir ievērojams budžets, kuru JL turpmākos četrus gadus sola apsaimniekot "taupīgi, saimnieciski, pēc labākās sirdsapziņas, godīgi un taisnīgi". Jo lielāks būs mandāts, ko vēlētāji piešķirs JL, jo lielākas kļūs iespējas šo mērķi realizēt, norādīja E. Repše.
	JL sola nodrošināt caurspīdīgu un efektīvu pārvaldi, iedzīvotājiem drošu un draudzīgu pilsētu, rūpēties par pilsētas infrastruktūras attīstību. Tiek solīta arī godīga saimnieciskā darbība un komfortablas vides nodrošināšana Rīgā.
	Savukārt par Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) priekšsēdētāju partijas 9. kongresā vienbalsīgi ievēlēts Alfrēds Rubiks. Šo amatu viņš ieņem jau kopš 1999. gada. Kongresā pieņemta arī partijas jaunā programma. Tajā teikts, ka "nepieciešams mainīt valsts politisko kursu: virzīt valstu uz darba cilvēka ikdienas vajadzību un problēmu risināšanu, tautas dzīves pārkārtošanu uz sociālisma principiem". LSP šā gada martā varētu piedalīties apmēram 30 pašvaldību vēlēšanās. Rīgā LSP saraksta lokomotīve, visticamāk, būs Latgales priekšpilsētas izpilddirektors Dmitrijs Pavlovs.
Budžetu iesniedz izskatīšanai Saeimā 
Viesturs Radovics,  NRA  12/13/04    Ministru kabinets ārkārtas sēdē sestdien akceptēja nākamā gada valsts budžeta projektu. Šodien iecerēts to iesniegt izskatīšanai Saeimā. 
	Valdība cer, ka parlaments akceptētos grozījumus šā gada budžetā un nākamā gada budžeta projektu, kā arī to pavadošo likumprojektu paketi izskatīs un apstiprinās līdz 20. decembrim. Nākamā gada budžeta projektā valdība deficītu paredzēs 1,67% jeb 133,5 miljonu latu apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). 
	Projektā ir paredzētas divas prioritātes - iekļauties Eiropas Savienībā (ES) un NATO, pilnībā izmantojot to dotās iespējas un sekmīgi aizstāvot nacionālās intereses, kā arī pilnā apjomā un efektīvi apgūt Latvijai piešķirtos ES līdzekļus, nodrošinot valsts attīstību un izaugsmi. Valsts konsolidētā budžeta ieņēmumi nākamgad prognozēti 2,57 miljardu latu apmērā, bet izdevumi - 2,71 miljarda latu apmērā.
	Salīdzinot ar 2004. gadu, valsts budžeta kopējie ieņēmumi pieaugs par 537 miljoniem latu jeb 26,3%, izdevumi - par 509 miljoniem latu jeb 23,2%. Plānotie ieņēmumi nākamgad no pievienotās vērtības nodokļa ir 577,3 miljoni latu, no valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām - 698,8 miljoni latu, no uzņēmumu ienākuma nodokļa - 149,1 miljons latu, valsts budžetā no iedzīvotāju ienākuma nodokļa - 125,9 miljoni latu, no akcīzes nodokļa - 259,3 miljoni latu, no muitas nodokļa - 17,2 miljoni latu. 
	Nākamā gada budžetā paredzēti aptuveni 1,5 miljoni latu investīciju projektiem, par kuru sadalīšanu konkrētām vajadzībām lems valdība, nevis Saeima, žurnālistiem stāstīja Ministru prezidents Aigars Kalvītis. 
	Prognozējot nākamā gada budžeta ieņēmumus un izdevumus, Finanšu ministrija paredz, ka IKP pieaugums 2005. gadā sasniegs 6,7%, inflācija, salīdzinot ar šo gadu, pieaugs par 4,3%, iekšzemes pieprasījums - par 10,9%, bet eksports - par 9,9%.
	Kā būtiskākos nākamā gada budžeta izdevumus Finanšu ministrija iepriekš minēja 153,3 miljonus latu programmai Valsts aizsardzība, drošība un integrācija NATO, kas ir par 29,4 miljoniem latu vairāk nekā šogad. 5,9 miljoni latu kā papildu līdzekļi iecerēti administratīvās kapacitātes nodrošināšanai saistībā ar ES līdzfinansēto projektu administratīvo, tehnisko, finanšu vadību un kontroli, 270 miljoni latu - ES struktūrfondu un citu ES politiku instrumentu finansējuma un līdzfinansējuma nodrošināšanai, 47,6 miljoni latu - šā gada budžeta grozījumu ietekmes nodrošināšanai, tai skaitā 27,8 miljoni latu nepieciešami paaugstinātās pedagogu darba samaksas nodrošināšanai.
Lēmums reformēt slimnīcas 
ļaus ik gadu ietaupīt ap 12 miljonus latu 
Irina Jesina,  Diena  12/15/04     Medicīnas finansējuma racionālākai tērēšanai veselības ministrs Gundars Bērziņš (TP) ir paātrinājis tā sauktā slimnīcu māsterplāna ieviešanu - otrdien tas akceptēts valdībā un Veselības ministrijai (VM) uzdots līdz 2005.gada 1.martam izstrādāt reformas īstenošanas plānu. Pārprofilējot vai slēdzot nenoslogotās slimnīcas un padarot iedzīvotājiem labāk pieejamus primārās veselības aprūpes pakalpojumus un ātro medicīnisko palīdzību, varētu ietaupīt līdz pat 20% no medicīnas gada finansējuma, lēš VM. Kā ziņo LETA, G.Bērziņš min konkrētāku skaitli - esot aprēķināts, ka ik gadu pēc struktūrplāna ieviešanas varētu ietaupīt līdz 12 miljoniem latu, no kuriem pusi veidotu ietaupījums Rīgā.
	Valdības otrdien apstiprinātā ambulatorās un stacionārās veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju attīstības programma paredz līdz 2010.gadam slimnīcu skaitu valstī samazināt no 121 līdz 52, izveidot 28 veselības aprūpes centrus, uzlabot neatliekamās medicīniskās palīdzības pieejamību valstī, ieviest vienotu tālruņa numuru ātrās palīdzības izsaukšanai, izstrādāt projektu jaunas slimnīcas celtniecībai Rīgā, likvidēt slimokases un vairākus citus pasākumus. Medicīniskā personāla attīstības programma paredzēs mehānismus, kā ar speciālistiem nodrošināt attālākus reģionus, kā arī to mediķu pārkvalificēšanu, kuri zaudēs darbu pārprofilētajās vai slēgtajās ārstniecības iestādēs. 
	G.Bērziņš uzsvēris, ka ārstniecības iestāžu pārprofilēšana nebūs tik smaga, kā patlaban šķiet, "un nebūs jāsit ar dēļiem ciet durvis", ziņo BNS. Reformas ieviešanai līdz 2010.gadam nepieciešami vairāk nekā 440 miljoni latu. 
	Struktūrplānu varētu sākt ieviest Rīgā, informē BNS. Iecerēts, ka galvaspilsētā būs trīs reģionālās daudzprofilu slimnīcas - Paula Stradiņa slimnīca rietumu reģionā, Rīgas 1.slimnīca centra rajonā, un Gaiļezera slimnīca rūpētos par austrumu reģionu. Kā neatkarīga ārstniecības iestāde turpinātu darboties arī Bērnu klīniskā universitātes slimnīca Vienības gatvē. Plānots saglabāt arī specializētās slimnīcas, bet mazās ārstniecības iestādes iekļaut slimnīcu apvienībās. Šāds liktenis sagaida, piemēram, Biķernieku un Linezera slimnīcu. Iecerēts apvienot abas Rīgas bērnu slimnīcas.
	Plānojot, kurās pilsētās veidot reģionālās daudzprofilu slimnīcas, VM kā vienu no svarīgākajiem faktoriem ņēmusi vērā attālumu - līdz daudzprofilu slimnīcai no jebkuras vietas reģionā tas nedrīkstot būt lielāks par 70 kilometriem, informē BNS. Atbilstoši šiem kritērijiem lielās slimnīcas būs Rīgā, Liepājā, Ventspilī, Kuldīgā, Jelgavā, Jēkabpilī, Daugavpilī, Rēzeknē un Valmierā.
Kavējas publisko interneta 
piekļuves punktu uzstādīšana 
Kristaps Pētersons,  Diena  12/15/04     Kamēr Igaunija jau pabeigusi publisko interneta pieejas punktu veidošanu un iedzīvotāji jau iesniedz pirmos priekšlikumus par nepieciešamajiem uzlabojumiem, konkurss par darba staciju uzstādīšanu Latvijas pilsētās un pagastos tiks izsludināts tikai nākamā gada martā, sola Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija (RAPLM). Konkurss bija jāizsludina jau šogad, taču neskaidrību dēļ atlikšot uz nākamo gadu. Ierēdņi to neuzskata par neko sliktu, taču Latvijas Interneta asociācijas (LIA) vadība uzskata, ka tas mūsu valstī liek sprunguļus informācijas sabiedrības modeļa īstenošanai.
	Bezmaksas interneta pieejas punkti paredz nodrošināt starptautiskā tīmekļa pieejamību ne tikai rajonu centros, bet arī lielākajos pagastos - kopumā tikšot izveidoti ap simt šādu centru. Iedzīvotāji bez maksas šos centrus varēs izmantot informācijas iegūšanai un e-pasta lietošanai.
	Eksperti apgalvo, ka šiem pieejas punktiem jēga būtu tikai gadījumā, ja Latvijā tiktu īstenota datu pārraides platjoslu stratēģija, kas ievērojami palielinātu datu pārraides ātrumu. Taču šim projektam Satiksmes ministrija konkursu organizēšot tikai nākamā gada otrajā pusē. I.Kukute norāda, ka bezmaksas interneta piekļuves punktu konkurss tikšot organizēts, neraugoties uz platjoslas izveides stratēģijas īstenošanu.
Tautsaimniecības padomes 
vadību varētu uzticēt uzņēmējam 
Irina Jesina,  Diena  12/15/04     Ja satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) un ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) nespēs vienoties par to, kas vadīs Tautsaimniecības vienotās stratēģijas attīstības padomi (TVSAP), šo uzdevumu varētu uzticēt kādam rūpniekam vai uzņēmējam, otrdien valdības sēdē piedāvāja premjers Aigars Kalvītis (TP). 
	Ministru kabineta darba kārtībā jautājums par TVSAP tika iekļauts, lai tās nolikumā labotu A.Šlesera amatu - jaunajā valdībā viņš padomi vada ne vairs kā premjera biedrs, bet kā satiksmes ministrs. Premjeram un vairākumam ministru šķita, ka būtu loģiskāk atbildību par TVSAP uzticēt ekonomikas ministram. Emocionālajās diskusijas A.Šlesers kategoriski iebilda pret paša izveidotās padomes uzticēšanu K.Kariņam, uzsverot, ka pats veiksmīgi esot ticis galā ar tās vadību. Taču gan aizsardzības ministrs Einars Repše (JL), gan K.Kariņš (JL) argumentēja, ka ekonomikas ministram šādu padomi vadīt būtu tikai loģiski. Satiksmes ministrs savu pozīciju aizstāvēja, uzsverot, ka viņa resora pārziņā esot pat vairāk ekonomisku jautājumu nekā Ekonomikas ministrijai (EM) - ostas un satiksme, savukārt ar ekonomiku valstī nodarbojas arī Tieslietu, Iekšlietu, Finanšu, Reģionālo lietu ministrija. 
	Diskusijai par Satiksmes ministrijas (SM) un EM atbildības jomām sekoja E.Repšes piedāvājums premjeram uzņemties atbildību par strīdīgo amatu, taču A.Kalvītis to noraidīja. Tad tika noskaidrots, ka padome sanāk reizi mēnesī un ministri tajā strādā koleģiāli. Tāpēc A.Kalvītis nonāca pie secinājuma, ka varbūt nevajadzētu dublēt Ministru kabineta sēdes un TVSAP priekšgalā varētu iecelt kādu uzņēmēju. Rezultātā tika nolemts, ka informāciju par padomes vadītāja maiņu apkopos divu nedēļu laikā un lēmumu varētu pieņemt jaunajā gadā. TVSAP kopā ar pieaicinātajiem ekspertiem izskata Latvijas zinātnes, tirdzniecības, rūpniecības, nodokļu un finanšu aktuālos jautājumus un topošos valsts dokumentus. 
	Premjers informēja valdības locekļus, ka turpmāk tiks lemts arī par citu padomju vadības izmaiņām, piemēram, par Nacionālo sporta padomi, kuras priekšgalā arī ir A.Šlesers.
Sadala Rīgas miljonus
Sandris Vanzovičs,  NRA  12/15/04     Rekordātrumā - pusstundas laikā - un gandrīz vienbalsīgi Rīgas dome vakar (otrdien) apstiprināja pilsētas 2005. gada budžetu.
	Nākamgad Rīgas dome ieņēmumos plāno 241,5 miljonus latu, kas ir par 34 miljoniem latu vairāk nekā šogad, informēja Gundars Bojārs. Izdevumos plānots 256,1 miljons latu jeb par 35,4 miljoniem latu vairāk. Vēl 11,2 miljonus plānots apgūt investīciju programmā.
	Opozīcijas līdere Aija Poča gan norādīja, ka investīciju apjoms pēdējos gados strauji rūk (2002. gadā - pat 46 miljoni latu), savukārt kredītsaistību - palielinās, kas nozīmē, ka "budžeta pieaugums nav tik daudz uz Rīgas pilsētas rēķina, cik valsts kopējās tautsaimniecības attīstības tendences". Finanšu departamenta direktors Kārlis Kavacs gan norādīja, ka mazinās tikai tiešās pilsētas investīcijas. 
	Arī nākamgad domes prioritātes palikušas iepriekšējās: izglītība (tai atvēlēti 86,5 miljoni latu jeb 38,2 procenti no budžeta kopējā apjoma), dzīvokļu un komunālā saimniecība (32,5 miljoni latu, 14,4 procenti), kā arī sociālā palīdzība (16,2 miljoni latu, 7,2 procenti). Procentuāli izglītībai paredzētais līdzekļu apjoms salīdzinājumā ar 2004. gadu gan nedaudz krities, toties transportam - pieaudzis. Kā informēja G. Bojārs, budžetā ir papildu līdzekļi 8,6 miljonu apmērā sabiedriskā transporta dotācijai.
	Budžetā paredzēts 3,2 miljonu latu finansējums jaunai programmai - dzīvojamo māju (dzīvokļu) iegādei, kas saistīta ar mājokļu būvniecību Rīgā. No investīciju programmā izglītībai atvēlētajiem 4,17 miljoniem latu finansējums atvēlēts galvenokārt izglītības iestāžu rekonstrukcijai. No satiksmes infrastruktūras finansēšanai atvēlētajiem 4,6 miljoniem latu 3 miljoni latu novirzīti ielu izbūvei daudzfunkcionālās halles apkaimē. 200 000 latu plānoti arī jaunā Ziemeļu šķērsojuma pievedceļu un tiem piegulošās teritorijas, kā arī Austrumu maģistrāles detālplānojumu projekta izstrādei.

Korupcijas apkarošanā...

Sorosieši KNAB iegrūž interešu konfliktā
Ritums Rozenbergs, Uldis Dreiblats speciāli NRA  12/09/04     Izvēloties Sorosa fonda finansēto organizāciju Providus par palīgu priekšvēlēšanu politisko reklāmu kontrolei plašsaziņas līdzekļos, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) pats iekūlies interešu konfliktā. 
	Proti, viens no sorosiešu ideologiem Valts Kalniņš vienlaikus ir arī KNAB sabiedriskās padomes priekšsēdētājs.
	KNAB nolēmis, ka politisko reklāmu plašsaziņas līdzekļos uzraudzīs Sabiedriskās politikas centrs Providus, ko finansē ASV prezidenta vēlēšanās pa tukšo miljonus iztērējušais miljardieris Džordžs Soross. 
	KNAB šim nolūkam organizācijai Providus piešķīris arī valsts līdzekļus - 3000 latu.
	Savukārt KNAB interneta mājaslapā teikts, ka tās Sabiedriskās konsultatīvās padomes priekšsēdētājs ir "sabiedriskās politikas centra Providus pētnieks Valts Kalniņš". Tas nozīmē, ka KNAB valsts pasūtījumu uzticējusi organizācijai, kuras darbībā materiāli ieinteresēts pašu darbinieks. Tādējādi KNAB pats pieļāvis to, pret ko tam jācīnās atbilstoši likumam, proti - interešu konfliktu. 
	To, ka sorosieši pamatīgi iefiltrējušies KNAB, liecina vēl kāds fakts: KNAB padomē darbojas arī sorosiešu finansētās organizācijas Delna priekšsēdētājs Roberts Putnis. Arī šajā faktā uzmanīgs korupcijas pētnieks varētu saskatīt interešu konfliktu.
	Aptaujātie mediju speciālisti par KNAB organizēto cenu aptauju vīpsnā, apšaubot tās objektivitāti.
	Pirms mēneša KNAB sešas Latvijā strādājošas mediju pētniecības kompānijas - SIA Baltic Media Facts, SIA BNS Latvija, SIA LETA, SIA Observer Latvija, Providus un RKT Holdings uzaicināja piedalīties cenu aptaujā par līdzdarbības priekšvēlēšanu kampaņas novērošanā. Galvenie KNAB uzstādītie līguma nosacījumi bija šādi: jāveic nacionālajās un reģionālajās televīzijās un radio, kā arī preses izdevumos un vides stendos sniegtās informācijas novērošana. Prasīts arī novērotājam reizi nedēļā iesniegt KNAB pārskatu par novērošanas (svešvārdā - monitoringa) rezultātiem, bet pēc vēlēšanām sagatavot galīgo atskaiti. Līdz noteiktajam termiņam, t. i., 25. novembrim pieteikumus iesniegušas tikai divas kompānijas - Providus un LETA.
	Pēc KNAB preses sekretāra Andra Vitenburga teiktā, Providus piedāvājums atzīts par labāko, jo "Providus atšķirībā no LETA piedāvāja veikt monitoringu plašākam reģionālo plašsaziņas līdzekļu lokam".
	LETA valdes priekšsēdētāja vietnieks Agris Strautnieks informēja, ka viņu piedāvājumā nav bijusi vienīgi reģionālo TV uzraudzīšana, jo "tā veikšanai ar 3000 latu ir par maz. "Providus šajā summā var iekļauties, jo viņiem ir sabiedrisko organizāciju līdzfinansējums, kura mums nav. Tomēr monitoringa jomā mūsu kompetenci grūti apšaubīt - LETA ar to nodarbojas septiņus gadus," paskaidroja A. Strautnieks.
	Runājot par Providus uzvaru, A. Strautnieks teica: "Smieklīgākais tajā visā ir Providus pētnieku saistība ar KNAB sabiedrisko padomi. No ētikas viedokļa tas nav diez ko skaisti. Parasti ir tā - ja jau vēlies būt balts, tad arī tāds esi." 
	Savukārt SIA RKT Holdings vadītājs Kristiāns Rozenvalds sprieda: "Nepatīkami to teikt, bet KNAB gadījumā ar Providus ir veicis darbības, pret ko pats cīnās. Izsludinot konkursu priekšvēlēšanu mediju monitoringu par 3000 latiem un prasot, lai monitorēti tiktu arī reklāmas stendi, piemēram, Balvos vai Pušmucovā, KNAB jau iepriekš apzinājies, kurai kompānijai tādējādi tiks nodrošināta uzvara. Tagad nenāktu par sliktu, ja kāds no malas veiktu kontroles monitoringu, lai pārliecinātos, vai Providus patiesi veic monitorēšanu atbilstoši KNAB prasībām". 
	Vaicāts, kādēļ viņa pārstāvētā sabiedrība atsacījās no iepriekšējā nodoma piedalīties KNAB konkursā, K. Rozenvalds teica: "Par savu nodomu startēt konkursā paziņojām tādēļ, lai Providus saspringtu un nepārtaptu bezmandāta delnveidīgos viedokļu paudējos visas sabiedrības vārdā."
	Turpretī KNAB pašreizējā preses pārstāve Diāna Kurpniece, kura iepriekš pati ieņēma amatu sorosiešu organizācijā, kategoriski noliedza interešu konflikta esamību. "Nav un nevar būt interešu konflikts un nav arī ētiska rakstura problēmu. Padome ir tikai konsultatīvs orgāns. Padomes priekšsēdētājs Valts Kalniņš monitorēšanas projektā nav iesaistīts. Bez tam padomē darbojas arī daudzu citu sabiedrisko organizāciju pārstāvji. Ja runājam par Providus un Delnu, tad intereses un mērķi ir ļoti cieši saistīti, un tā ir korupcijas novēršanas un apkarošanas analīze," skaidroja D. Kurpniece.

KNAB un VID vērtēs 
Straumes dzīvokļa darījumu
Kristīne Harmsena,  NRA  12/09/04     Valsts ieņēmumu dienests (VID) un Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) pārbaudīs Saeimas priekšsēdētāja biedra un apvienības Tēvzemei un Brīvībai/LNNK vadītāja Jāņa Straumes darījumu ar dzīvokļa pārdošanu, kam šonedēļ uzmanību pievērsa Neatkarīgās publikācijas.
	"Publikācijas presē neesam atstājuši bez ievērības, pārbaudīsim visu, kas ir mūsu kompetencē," Neatkarīgajai sacīja VID pārstāve Agnese Grīnberga, sīkāku informāciju par kontroles pasākumiem nesniedzot. 
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka J. Straume slavenajā Jāņa Mottes dzīvokļu izkārtošanas procesā daudzām amatpersonām un politiķiem ieguva 131,8 kvadrātmetru dzīvokli Vecrīgā, Teātra ielā 12, pērn novembrī to nopērkot par 7236 latiem. Šā gada augustā deputāts to pārdeva par 17 tūkstošiem, tagad nenoliedzot, ka šī zemesgrāmatā ierakstītā summa ir tikai daļa no saņemtās naudas. Pārējo sastādot saimnieciskās iekārtas, mēbeles. Par īpašumtiesību nostiprināšanu zemesgrāmatā valstij ir jāmaksā divu procentu nodeva. 
	Vēl jāmaksā arī 25 procentu ienākumu nodoklis no starpības, par kādu dzīvoklis pirkts un pārdots, ja dzīvoklis īpaš0niekam piederējis mazāk par gadu. Jāatgādina, ka nekustamo īpašumu eksperti patieso J. Straumes dzīvokļa vērtību lēš vismaz 200 tūkstošu latu apmērā. VID jāpārbauda visi darījumi, kas saistīti ar iespējamu izvairīšanos no nodokļu vai nodevu nemaksāšanas.

Saminiecībā un biznesā...

Izaugsme neatrisina visas problēmas 
Roberts Remess, Ekonomistu apvienība 2010, Diena  12/13/04     Publicētie dati par iekšzemes kopprodukta (IK) pieaugumu šā gada trešajā ceturksnī liecina, ka izaugsme Latvijas ekonomikā turpinās. Sasniegtais 9,1% pieaugums pret attiecīgo pagājušā gada ceturksni ir lielākais pēdējo triju gadu laikā, kas ļauj cerēt, ka gada izteiksmē ekonomikas pieaugums varētu arī pārsniegt pagājušā gada rezultātu - 7,5%. 
	Šobrīd izaugsme Latvijā notiek galvenokārt iekšējā tirgus pieprasījuma pieauguma rezultātā. Reālo ienākumu palielināšanās un banku sektora aktīvā kredītu politika sekmē izaugsmi tirdzniecības, būvniecības un komercpakalpojumu (galvenokārt ar nekustamā īpašuma tirgu saistītajās) jomās. Apstrādājošajā rūpniecībā pievienotās vērtības pieaugums trešajā ceturksnī uz kopējā izaugsmes fona izskatās visai vāji - 5,1%. Tas mazina cerības, ka eksporta pieaugums varētu apsteigt straujās izaugsmes rosināto importa pieaugumu, novēršot maksājumu bilances tekošā konta turpmāku pasliktināšanos. Tā jau kļuvusi par hronisku Latvijas makroekonomisko problēmu, un izaugsme šo problēmu pati par sevi neatrisina. Nepieciešamas izmaiņas izaugsmes struktūrā, relatīvi straujāka attīstība eksporta, uz ārējo pieprasījumu orientētajos sektoros. 
Valsts atbalsta ledus sakustējies 
Evija Ercmane, Jara Sizova,  Diena  12/13/04      Uzņēmēji sākuši izjust LIAA ārvalstu pārstāvju palīdzību, taču norāda uz vienotas stratēģijas trūkumu.
	Septiņas Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) ārējās ekonomiskās pārstāvniecības savā nedaudz vairāk par gadu ilgajā pastāvēšanas laikā vēl nevar lepoties ar milzīgām piesaistītām investīcijām. Tomēr LIAA uzskata, ka pārstāvniecības ir aktīvi piedalījušās gan vērienīgu - kopumā 100 miljonus eiro (66 miljoni latu) vērtu - investīciju projektu izvēršanā Latvijā, gan vairāk nekā simts līgumu noslēgšanā starp Latvijas un ārvalstu uzņēmējiem. Ceturtdien un piektdien Latvijas uzņēmējiem būs iespēja Rīgā tikties ar šiem LIAA pārstāvjiem, lai izzinātu iespējas iekarot ārvalstu tirgus. 
	Uzņēmēji, kuri saskārušies ar LIAA pārstāvju darbību, atzīst, ka līdz ar pārstāvniecību atvēršanu viņi sākuši izjust valsts atbalstu. Tomēr lielie eksportētāji norāda uz vienotas eksporta stratēģijas trūkumu un vājo valsts tēla popularizēšanu, kādēļ pārstāvniecībām ārzemēs ir grūtāk iepazīstināt ar Latvijas uzņēmēju produktiem. 
	Viena pārstāvniecība gadā valsts budžetam izmaksā aptuveni 50 000 latu. Pēc aģentūras aplēsēm, pārstāvniecību ieguldījums eksporta apjoma pieaugumā šogad vēl nav liels - ap 1,8 miljoni latu. Piecas pārstāvniecības - Krievijā, Lielbritānijā, Vācijā, Zviedrijā un Francijā - darbu sāka pērnruden, Kazahstānā pārstāvniecība strādā divus gadus. Nākamgad pārstāvniecības atvērs Dānijā un Norvēģijā. Līdz šim pārstāvniecības palīdzējušas slēgt līgumus gan lielajiem, gan mazajiem ražotājiem, pārsvarā metālapstrādes un kokapstrādes jomā. Uzņēmēji izjūt atbalstu, tomēr joprojām norāda uz konkrētu tirgus pētījumu trūkumu.
	Asociācijas Latvijas mēbeles izpilddirektors Andris Plezers Dienai sacīja, ka asociācija saņēma atbalstu dalībai izstādē Japānā, LIAA ieteikusi izdot mēbeļu katalogu, lai iepazīstinātu potenciālos partnerus ar produkciju. "LIAA pārstāvji izrāda lielu vēlmi strādāt, taču pārstāvim jābūt lietas kursā par visām ekonomikas nozarēm, kas ne vienmēr būs iespējams," viņš sacīja, piebilstot, ka par palīdzību konkrētiem asociācijas biedriem gan nav dzirdējis.
	Pārstāvniecību uzrunāti, Latviju ir apmeklējuši vairāk nekā 50 ārvalstu uzņēmēju. LIAA atzīst, ka sākotnējie panākumi nav milzīgi lieli, taču norāda, ka pirmajā pusgadā pārstāvji ārzemēs iepazinušies ar situāciju vietējā tirgū un uzņēmējiem un sola, ka nākamgad strādās aktīvāk. Piecās no deviņām pārstāvniecībām ar pilnu slodzi sāks darbu divi cilvēki, nevis viens kā patlaban.
	Latfood ģenerāldirektors Atis Zariņš gan uzskata, ka savu produktu ārējos tirgos patlaban iespējams pārdot tikai, pateicoties uzņēmuma paša atrastajiem kontaktiem. "Mūsu ekonomisko atašeju prakse ir dažādas -šanas. Rīkošana, prezentēšana, runāšana un, protams, budžeta tērēšana," savu pieredzi darbā ar ekonomiskajiem pārstāvjiem raksturo A.Zariņš. "Kamēr netiks realizēta vienota valsts tēla veidošanas stratēģija, Latvijas eksporta un importa bilancei reāla ieguvuma no šādas prakses nebūs," viņš norāda.
Ventspilī noticis apvērsums 
tranzīta biznesā, Lembergs nikns 
Edgars Galzons,  Diena  12/14/04     Pēdējo nedēļu notikumi saistībā ar Ventspils biznesa lielāko spēlētāju, uzņēmumu Ventbunkers (VB), atklājuši vēl nepieredzētu pavērsienu Latvijas tranzīta galvaspilsētas darījumu aprindās. VB mazie akcionāri, lielākajam līdzīpašniekam Nīderlandē reģistrētajai firmai Yelverton Investments un Aivaram Lembergam klāt neesot, nomainījuši uzņēmuma padomi, bet tā atbrīvojusi VB valdi, tā panākot savu ietekmi uzņēmumā. VB līdzīpašnieku rīcība izraisījusi skaļu A.Lemberga kritiku, lai gan pašvaldības vadītājam oficiāli pieder tikai nedaudz mazāk par pusprocentu uzņēmuma akciju. Viens no iespējamajiem apvērsuma izskaidrojumiem Ventspilī varētu būt saistīts ar Krievijas vēlmi atjaunot naftas tranzītu - līdz šim situācijā, kad noteikumus diktēja aiz Yelverton Investments un citiem ārzonas uzņēmumiem noslēpušies cilvēki, Krievija to nav vēlējusies. 
Tautsaimniecības padomes 
vadību varētu uzticēt uzņēmējam 
Irina Jesina,  Diena  12/15/04     Ja satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP) un ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL) nespēs vienoties par to, kas vadīs Tautsaimniecības vienotās stratēģijas attīstības padomi (TVSAP), šo uzdevumu varētu uzticēt kādam rūpniekam vai uzņēmējam, otrdien valdības sēdē piedāvāja premjers Aigars Kalvītis (TP). 
	Ministru kabineta darba kārtībā jautājums par TVSAP tika iekļauts, lai tās nolikumā labotu A.Šlesera amatu - jaunajā valdībā viņš padomi vada ne vairs kā premjera biedrs, bet kā satiksmes ministrs. Premjeram un vairākumam ministru šķita, ka būtu loģiskāk atbildību par TVSAP uzticēt ekonomikas ministram. Emocionālajās diskusijas A.Šlesers kategoriski iebilda pret paša izveidotās padomes uzticēšanu K.Kariņam, uzsverot, ka pats veiksmīgi esot ticis galā ar tās vadību. Taču gan aizsardzības ministrs Einars Repše (JL), gan K.Kariņš (JL) argumentēja, ka ekonomikas ministram šādu padomi vadīt būtu tikai loģiski. Satiksmes ministrs savu pozīciju aizstāvēja, uzsverot, ka viņa resora pārziņā esot pat vairāk ekonomisku jautājumu nekā Ekonomikas ministrijai (EM) - ostas un satiksme, savukārt ar ekonomiku valstī nodarbojas arī Tieslietu, Iekšlietu, Finanšu, Reģionālo lietu ministrija. 
	Diskusijai par Satiksmes ministrijas (SM) un EM atbildības jomām sekoja E.Repšes piedāvājums premjeram uzņemties atbildību par strīdīgo amatu, taču A.Kalvītis to noraidīja. Tad tika noskaidrots, ka padome sanāk reizi mēnesī un ministri tajā strādā koleģiāli. Tāpēc A.Kalvītis nonāca pie secinājuma, ka varbūt nevajadzētu dublēt Ministru kabineta sēdes un TVSAP priekšgalā varētu iecelt kādu uzņēmēju. Rezultātā tika nolemts, ka informāciju par padomes vadītāja maiņu apkopos divu nedēļu laikā un lēmumu varētu pieņemt jaunajā gadā. TVSAP kopā ar pieaicinātajiem ekspertiem izskata Latvijas zinātnes, tirdzniecības, rūpniecības, nodokļu un finanšu aktuālos jautājumus un topošos valsts dokumentus. 
	Premjers informēja valdības locekļus, ka turpmāk tiks lemts arī par citu padomju vadības izmaiņām, piemēram, par Nacionālo sporta padomi, kuras priekšgalā arī ir A.Šlesers.
Inflācija - straujās izaugsmes ēnas puse
Bens Latkovskis,  NRA  12/14/04     Šā gada trešajā ceturksnī Latvijā bija negaidīti augsts iekšzemes kopprodukta pieaugums - 9,1% - salīdzinājumā ar iepriekšējā gada trešo ceturksni. Tajā pašā laikā novērojams arī augstākais inflācijas līmenis pēdējo sešu gadu laikā. Šāda kombinācija var radīt priekšstatu, ka valsts ekonomikā parādījušās kroplīgas iezīmes.
	Ekonomisti gan uzskata, ka Latvijas tautsaimniecība attīstās ļoti sekmīgi un augstā inflācija zināmā mērā ir saistīta tieši ar straujo IKP pieaugumu.
	"Straujā ekonomikas attīstība veicina pieprasījumu, kuru tirgus nevar pilnībā apmierināt, tādējādi ceļot cenas," skaidro ekonomikas zinātņu doktors Uldis Osis. "Ekonomika attīstās labi, ir izsniegti daudzi kredīti, un nāk iekšā investīcijas, kas viss rada augsni pieprasījuma augšanai un cenu kāpumam. Būtu jāuztraucas, ja inflācija noēstu IKP pieaugumu, taču tas tiek aprēķināts salīdzināmās cenās un ir ļoti augsts. Jāpiebilst, ka aug arī algas. Pērn algas pieauga par apmēram 10%, šogad pieaugums būs varbūt nedaudz zemāks," stāsta ekonomists. Viņš uzsver, ka straujās ekonomiskās attīstības pamatā ir cilvēku darbs. "Ja tas ir aktīvs un produktīvs, tad arī redzams rezultāts ekonomikas pieauguma veidā," savu pārliecību pauž U. Osis.
	"Galvenais ir tas, ka cilvēki tērē kā traki. Visi brēc, ka nav naudas, bet tajā pašā laikā tik tērē. Ņem kredītus, pērk uz līzinga, būvē mājas. Būtu dīvaini, ja šādā situācijā neaugtu IKP," spriež Parex Asset Managements tirgus analīzes daļas vadītājs Zigurds Vaikulis. 
	Viņš pilnībā noraida dažreiz izskanējušos viedokļus, kuri apšauba Centrālās statistikas pārvaldes sniegtos rādītājus. "Skaitļi nav mānīgi, un saimnieciskās aktivitātes pieaugumu var noliegt tikai tas, kas neko negrib redzēt," uzskata Z. Vaikulis. Viņš gan domā, ka zināmas bažas par straujajiem IKP un inflācijas rādītājiem pastāv.
	"Ekonomikas pieauguma rādītāji sit pušu Ķīnu. No vēsturiskās pieredzes raugoties, rādītāji ir tā kā drusku par augstu. Kad notiek tik straujš skrējiens, tad ir grūti noturēt taisnu virzienu kā pa sliedi. Tā kā varam gaidīt arī negaidītus pavērsienus. No otras puses, straujais pieaugums ir normāls, jo kā gan citādi varētu notikt konverģence. Jāraud, ja būtu citādi. Kad tad gaidīt ekonomisko izaugsmi, ja ne tagad," izsakās Z. Vaikulis.
	Tas, ka pie tik straujiem ekonomiskās izaugsmes tempiem strauji augusi arī inflācija, Unibankas tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājam Andrim Vilkam šķiet pilnīgi loģiski. 
	"Būtu jābrīnās, ja patēriņa cenas neaugtu līdzi ekonomikas izaugsmei," uzskata A. Vilks. Viņš gan atzīst, ka šāda situācija bija pirms dažiem gadiem Lietuvā, kad straujš IKP pieaugums bija vērojams vienlaikus ar deflāciju, bet šo neatbilstību ekonomiskajai teorijai A. Vilks skaidro ar nacionālās valūtas pārsaisti no dolāra uz eiro un šo valūtu savstarpējo kursu izmaiņām, kā arī ar ārkārtīgi aso konkurenci mazumtirdzniecībā.
	"Ja gribam arī turpmāk ekonomisko izaugsmi vairāk par septiņiem procentiem gadā, tad jārēķinās arī ar augstu inflācijas līmeni,"uzskata A. Vilks. Pēc viņa domām, arī turpmāk mūsu klupšanas akmens, lai ievērotu Māstrihtas kritērijus, būs tieši inflācijas līmenis. A. Vilks gan cer, ka straujā attīstība varētu pārliecināt eirobirokrātus atļaut Latvijai pārsniegt šos kritērijus.
	Kā lielu Latvijas problēmu A. Vilks uzskata plaisas palielināšanos starp aktīviem un mazāk aktīviem cilvēkiem un reģioniem. "IKP pieaugums visvairāk attiecas uz cilvēkiem, kuri dzīvo Rīgas reģionā un ir ekonomiski aktīvi. Tomēr ilgtermiņā ekonomiskā izaugsme dos atdevi gan reģioniem, jo cilvēki arvien vairāk pārvietojas, gan arī ekonomiski neaktīvajiem iedzīvotājiem, palielinoties valsts un pašvaldību ienākumiem," stāsta A. Vilks.

Statistikā un sabiedriskā domā...

Iedzīvotāji par viskorumpētākajām 
institūcijām uzskata partijas, tiesas un muitu 
LETA  12/09/04     Latvijas iedzīvotāji uzskata, ka viskorumpētākās institūcijas valstī ir politiskās partijas, tiesu sistēma un muita.
	Organizācijas "Transparency International" (TI) veidotais starptautiskais korupcijas barometrs liecina, ka politiskās partijas, pēc Latvijas iedzīvotāju vērtējuma, ieguvušas 4,2 punktus no pieciem iespējamajiem, tiesu vara - 4,1, policija un muita - četrus. Biznesa vides korumpētību iedzīvotāji novērtējuši ar 3,7 punktiem, medicīnu - ar 3,6, Valsts ieņēmumu dienestu - ar 3,5 punktiem.
	Sabiedrības par atklātību "Delna" valdes priekšsēdētājs Roberts Putnis šodien preses konferencē šos datus novērtēja kā satraucošus, jo tie apliecina, ka līdzšinējais veikums korupcijas apkarošanā sabiedrībā nav guvis atzinību un nesis cerētos rezultātus.
	Salīdzinot Latvijā iegūtos datus ar kaimiņvalstīs - Lietuvā un Igaunijā - veikto aptauju rezultātiem, Putnis sacīja, ka latvieši un lietuvieši kopā ar itāļiem, francūžiem un poļiem ir viskritiskākie Eiropas Savienībā (ES) partiju novērtējuma ziņā.
	No visām izpētītajām valstīm viskritiskāk partijas korupcijas sakarā vērtē Ekvadorā - 4,9 punkti, Argentīnā, Peru un Indijā - 4,6 punkti, Bolīvijā, Brazīlijā, Meksikā, Nigērijā - 4,5 punkti, bet vismazāko korupciju partijās saskata Singapūras - 1,9 punkti, kā arī Dānijas iedzīvotāji - 2,6 punkti.
	Administratīvā korupcija pasaulē tiek uzskatīta par nedaudz mazāk nozīmīgu. Tā tas ir arī Latvijā un kaimiņvalstīs.
	Liela atšķirība, salīdzinot ar kaimiņiem, ir vērojama Igaunijas sabiedrības vērtējumā par savu policiju un ieņēmumu dienestu. Igaunijas sabiedrības acīs policija ir tikpat maz korumpēta kā Latvijas iedzīvotāju acīs nevalstiskās organizācijas, un Igaunijas armijai ir tikpat augsta reputācija kā Latvijas baznīcām.
	Latvieši un lietuvieši uzskata, ka korupcijai ir ļoti liela loma uz politisko dzīvi - 3,4 un 3,3 punkti no četriem iespējamajiem, kas ir kritiskākie rādītāji ES. Tomēr visā ES ir līdzīga tendence, ka korupcijas ietekme visvairāk tiek sajusta tieši politiskajā dzīvē, nedaudz mazāk biznesa vidē un vēl mazāk privātajā un ģimenes dzīvē.
	Latvijas iedzīvotāju skatījumā politiskā korupcija ir tikpat liela problēma kā bezdarbs, dzīves dārdzības palielināšanās un nabadzība. Savukārt Rietumeiropā par nozīmīgāko problēmu vairumā valstu tiek uzskatīts terorisms un vardarbības draudi.
	Saskaņā ar pētījuma datiem kā maz korumpētus Latvijas sabiedrība vērtē baznīcu - divi punkti no pieciem iespējamajiem, sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus - 2,3, un nevalstiskās organizācijas - 2,4 punkti. Salīdzinoši lielu uzticību izpelnās arī bruņotie spēki - 2,5 punkti.
	Aptauja liecina, ka pēdējā gada laikā kukuļus devuši 18% Latvijas iedzīvotāju. Putnis gan norādīja, ka aptaujā piedalījušies salīdzinoši maz iedzīvotāju, tāpēc kļūdu iespējamība ir lielāka. Tajā pašā laikā aptauja apliecinājusi, ka vislielākā pieredze kukuļdošanā ir jauniem, izglītotiem un pārtikušiem Latvijas iedzīvotājiem.
	No pasaules valstīm pēdējā gada laikā visbiežāk kukuļus devuši Kamerūnas iedzīvotāji - 52%, Kenijas iedzīvotāji - 36%, kā arī lietuvieši un moldāvi - 32%. Aptaujā ietvertajās valstīs kukuļus pēdējo 12 mēnešu laikā devuši vidēji 10% iedzīvotāju.
	Pētījums arī rāda, ka Latvijas sabiedrība netic, ka situācija korupcijas jomā varētu uzlaboties. 44% pauduši pārliecību, ka korupcijas līmenis saglabāsies nemainīgs, bet 23% - ka pieaugs. Ar šādu vērtējumu Latvijas iedzīvotāji piebiedrojas vispārējai eiropiešu skepsei, tomēr 24% aptaujāto ir noskaņoti pozitīvi, kas ir līdzīgi kā Lietuvā un Igaunijā.
	Latvijā īpaši skeptiska par izmaiņu iespējām ir vecuma grupa no 30 līdz 65 gadiem, bet vispesimistiskākie ir jaunieši, iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem, kā arī nestrādājošie.
	Putnis preses konferencē sacīja, ka korupcijas barometrs atšķirībā no TI veidotā korupcijas uztveres indeksa rāda nevis atsevišķu profesionālo grupu attieksmi pret šo problēmu, bet gan sabiedrības kopējo viedokli. Veidojot korupcijas barometru, Latvijā iztaujāti 504 iedzīvotāji. Kopumā aptaujas veiktas 64 pasaules valstīs.
	Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja Sabiedrisko attiecību daļas vadītāja Diāna Kurpniece šodien atzina, ka pētījums būs noderīgs arī birojam, jo parāda iedzīvotāju attieksmi pret korupcijas problēmu. Gan Kurpniece, gan profesore Rasma Kārkliņš atzina, ka Latvijā būtu jāveic plašāki pētījumi par sabiedrības attieksmi pret korupciju, izvaicājot lielāku skaitu iedzīvotāju. 
Šogad prognozē iedzīvotāju skaita 
samazināšanos par 12,8 tūkstošiem
DELFI  12/13/04      Centrālās statistiskas pārvaldes novērtējums liecina, ka iedzīvotāju skaits valstī šogad būs samazinājies par aptuveni 12,8 tūkstošiem cilvēku. No tiem 11,6 tūkstoši - mirušo skaitam pārsniedzot dzimušo skaitu un 1,2 tūkstoši - emigrantu skaitam pārsniedzot imigrantu skaitu. 
	Jaunā gada sākumā Latvijas iedzīvotāju skaits būs aptuveni 2 miljoni 306 tūkstoši. Iedzīvotāju skaita samazinājuma temps 2004.gadā (-0,55%) salīdzinājumā ar atbilstošo rādītāju 2003. gadā (-0,53%) ir nedaudz palielinājies. 
	Lai gan iepriekšējos trijos gados bija iezīmējusies pozitīva dzimstības pieauguma tendence, demogrāfisko situāciju raksturojošie statistikas dati par šī gada 10 mēnešiem un to novērtējums par novembri un decembri ļauj prognozēt, ka šogad piedzims aptuveni par 300 bērniem mazāk nekā iepriekšējā 2003.gadā. Jaundzimušo skaits varētu būt 20,7 tūkstoši. 
	Dzimstības relatīvais rādītājs - dzimušie uz 1000 iedzīvotājiem - būtiski nemainīsies un paliks iepriekšējā gada līmenī - 9,0, jo, kā atzīmēts iepriekš, turpina samazināties kopējais valsts iedzīvotāju skaits. 
	Mirušo skaits 2004.gadā varētu būt 32,3 tūkstoši, un tas ir nedaudz mazāks nekā iepriekšējā gadā (32,4 tūkstoši). Mirstības relatīvais rādītājs - 14,0 mirušie uz 1000 iedzīvotājiem - varētu būt nedaudz augstāks nekā iepriekšējā gadā, kad tas bija 13,9. 
	Tā kā mirušo skaits joprojām pārsniedz dzimušo skaitu, iedzīvotāju dabiskais pieaugums joprojām ir ar mīnus zīmi -11,6 tūkstoši cilvēku (2003.gadā - 11,4 tūkstoši). 
	Pēdējos trīs gados Latvijā pieaug reģistrēto laulību skaits. 2004.gadā tas būs robežās no 10300 līdz 10500 (2003.gadā - 9989 reģistrētas laulības). Arī relatīvais laulātības rādītājs būs nedaudz augstāks nekā 2003.gadā - 4,5 laulības uz 1000 iedzīvotājiem salīdzinājumā ar 4,3 laulībām 2003.gadā. Šogad, kā jau tradicionāli katru gadu, visvairāk jaunu laulību reģistrēts augustā (1590) un jūlijā (1570). 
	Laulību skaita pieaugums varētu būt arī veicinošs faktors 2001. - 2003.gadā vērotās dzimstības pieauguma tendences atjaunošanai nākamajos gados, lai gan Latvijā ir ļoti augsts ārlaulībā dzimušo bērnu īpatsvars - 44%. Pašlaik ļoti bieži laulības netiek juridiski noformētas, kas ir izplatīta parādība daudzās Eiropas valstīs. 

Izglītībā un zinātnē...

Pirmā pietura Eiropas Savienībā 
Anna Rancāne,  Diena  12/13/04     Latviešu un krievu skolēni Indrā izstrādā pagasta attīstības un bezdarba samazināšanas vīziju.
	Mūsu Indra nav tikai Latvijas nomale, tā ir brīnumskaista vieta, kur dzīvo talantīgi cilvēki, tā uzskata tālākā Latvijas dienvidaustrumu pierobežas pagasta - Krāslavas rajona Indras jaunieši, kuri darbojas projektā Indra: Eiropas gals vai sākums?. Šā gada nogalē iznācis tāda paša nosaukuma žurnāla pirmais numurs, kurā jaunie indrieši apkopojuši savus dzimtā pagasta redzējumus un pat izstrādājuši plānu bezdarba līmeņa samazināšanai Indrā. Projektu finansiāli atbalstīja Latviešu valodas apguves valsts programmas vadības vienība (LVAVP), ES PHARE fonds un vietējā pašvaldība, to īstenojot, Indras vidusskolas un pamatskolas bērni ne tikai izdeva žurnālu, bet arī devās ekskursijā uz Latvijas tālāko rietumu pilsētu Ventspili. Projekta vadītāja, Indras vidusskolas skolotāja Ilona Beitāne-Špaka saka: "Jā, mēs esam tālu no Rīgas, arī transports mums nav tik pieejams, taču mēs lepojamies, ka esam pati pirmā dzelzceļa stacija ne tikai Latvijā, bet nu jau Eiropas Savienībā. Indra grib būt vajadzīga Latvijai." 
	Indras skolēnu žurnāla nodaļu nosaukumi pārsteidz ar savu filosofisko ievirzi - Dzīve un nāve, Mīlestība un naids, Skaistums un kroplīgums, Dziesma un mēmums. "Šajās kategorijās bērni mēģinājuši izteikt savu izpratni par dzīvi un dzimtā ciemata ļaudīm. Mēs sadalījāmies grupiņās un gājām pa ciematu ar redzīgām acīm un dzirdīgām ausīm," saka skolotāja Ilona. 
	Piecpadsmitgadīgā Agita Svarinska ar aizrautību stāsta, kā viņa kopīgi ar draudzenēm intervējusi Indras kuplāko ģimeni, kurā aug septiņi bērni. "Pēc sarunas ar šīs ģimenes māmiņu Olgu Martirosjanu secinājām, ka uzturēt šādu lielu ģimeni ir īsts varoņdarbs." 
	Sveta Šemele uzklausījusi matemātikas skolotāja Nikolaja Zarovska dzīvesstāstu - kā dzīvojuši un par ko sapņojuši pagājušā gadsimta piecdesmito gadu jaunieši, kā Ukrainas puisis iemīlējis Latvijas meiteni Annu un iedzīvojies šeit, Indrā. "Mēs secinājām, ka agrāk zēni ir bijuši aktīvāki nekā meitenes. Tagad ir otrādi," smejas Sveta. 
	Arī Indrā spēcīgākas ir sievietes, kā žurnālā aprakstītās zootehniķe Alla Jasjukoviča, garšīgākā siera vārītāja Valentīna Bārtule, pagasta padomes priekšsēdētāja Olga Jokste. 
	"Aptaujājot Indras iedzīvotājus, uzzinājām, ka 57% no viņiem uzskata - Indrā labsirdīgu cilvēku ir vairāk nekā ļauno. Gribējām uzzināt, ko darīt, lai pasaulē naida būtu mazāk. Lūk, ko teica mūsu indrieši - vajag būt pacietīgam, mīlēt citus tāpat kā sevi, biežāk apmeklēt baznīcu, būt optimistam, domāt pozitīvi," saka Agita. 
	Arī paši bērni atzīst, ka, izstrādājot šo projektu, kļuvuši saticīgāki, labāk iepazinuši cits citu un uzlabojuši savas latviešu valodas zināšanas, jo projektā iesaistījušies gan latviešu, gan krievu skolas bērni. 
	Olga Gaigale un Edīte Urbanoviča sastādījušas Indras skaistāko vietu topu, kurā pirmajās trīs vietās ir pašu spēkiem sakārtotais Dziesmu kalns, kurā ik gadu notiek mazākumtautību mūzikas festivāls Latgales vainags, Garā ezera apkārtne un Jaunatnes iela. Viņas secinājušas, ka Indrā ir daudz sakoptu māju un dārzu, no kuriem visskaistākie ir Šiškoviču un Blaževiču ģimenes dārzi. Olga, Anatolijs un Taņa meklējuši savā ciematā tās vietas, kas vēl arvien nav sakoptas un ir neglītas, un pat izstrādājuši Indras kroplīguma samazināšanas plānu, kurā paredzēts restaurēt pamesto bērnudārza ēku, sagraut veco fermu rēgus, meliorēt purvu, kas atrodas starp abām ciemata skolām, sakārtot daudzstāvu māju apkārtni. Plānā paredzēti arī līdzekļu avoti un darbu veicēji. 
	"Indrā ir daudz pamestu, neglītu ēku, kuras vajadzētu vai nu restaurēt, vai arī nojaukt pavisam. Tam varētu piesaistīt Eiropas Savienības naudu, bet, piemēram, autoostā sienas nokrāsot, salabot jumtu un solus varētu arī skolēni vai bezdarbnieki, savukārt tukšo čipsu paciņu miskastē var iemest ikviens," spriež Kristīne Miškina. 
	Ja vide Indrā būtu pievilcīgāka, ja te būtu vairāk darba vietu, vairāk jauniešu paliktu Indrā, uzskata Ilona Ļuļa, kura projektā pētījusi Jaunatnes ielas iedzīvotāju domas par to, kāpēc cilvēki brauc projām no šejienes. Vairākums iedzīvotāju atzinuši, ka Indrā jauniešiem neesot izredžu, jo valdība maz atbalstot Latgali, taču indrietes Regīna Koļeda un Regīna Urbanoviča bērniem teikušas, ka jauniešiem jābūt drošiem, aktīviem, uzņēmīgiem un nav jākautrējas no Latgales. Tāpēc bērni piedāvā septiņus priekšlikumus, kā samazināt bezdarbu Indrā, kur bez darba ir ceturtā daļa darbspējīgo ciemata iedzīvotāju. 
	Nadežda Bārtule un Dināra Tarasova uzskata, ka Indras vecajā piena pārstrādes cehā noteikti vajadzētu atvērt augļu un dārzeņu pārstrādes rūpnīcu, jo tas gan radītu darba vietas, gan dotu iespēju zemniekiem realizēt savu produkciju, savukārt Olga Gaigale vēlētos paplašināt lauksaimniecības produktu ražošanu un attīstīt tūrismu. 
	"Tas ir labi, ka bērni domā, kā uzlabot dzīvi savā dzimtajā ciemā. Reāli vērtējot, nav peļams ieteikums attīstīt tūrismu, kā arī izveidot augļu un dārzeņu pārstrādes rūpnīcu, tikai iepriekš jāpēta noieta tirgus," domā Indras pagasta padomes priekšsēdētāja Olga Jokste. "Mēs arī paši savā starpā diskutējām, vai paliksim Indrā, bet lielākā daļa teica, ka tomēr grib braukt kaut kur tuvāk Rīgai vai Daugavpilij. Tagad mēs zinām, ka ir arī citas iespējas," atzīst Ilona. Savukārt Alla Bārtule kautrīgi piebilst: "Jūs jautājāt, kas ir Indra? Man šķiet, ka Indra ir kā stipra sieviete, kura cīnās par savu izdzīvošanu un negrib, lai viņu aizmirstu."
Vairāk iespēju mācīties tūrisma biznesa zinības
Dace Kokareviča,  Latvijas Avīze  12/13/04     Tūrisma speciālistus pašreiz māca jau astoņās Latvijas augstskolās. "Tas, ka valdība ietvērusi deklarācijā sadaļu par tūrismu, pārliecina par nozarei paredzamo nākotni. Tūrisma izglītība pēdējā laikā attīstās visos reģionos," norāda Vidzemes augstskolas docents Ilgvars Ābols. Vidzemes augstskola janvārī pirmo reizi uzņems nepilna laika maģistrantus ar dažādu specializāciju, piemēram, "kultūras un sporta tūrisma vadība", "darījumu tūrisma vadība".
	Rēzeknes augstskolas profesore Irēna Siliņeviča uzsver, ka Latgales reģionā ir lieli plāni saistībā ar tūrismu, ka RA ir jau pieredze PHARE projektos un lietpratēju vajadzēs arvien vairāk. 
	Darba tirgus paplašināšanos tūrisma nozarē vismaz nākamajos pāris gados paredz arī Tūrisma valsts aģentūras direktors Uldis Vītoliņš: "Tikai Rīgā vien pašreiz tiek projektētas vai jau celtas vairāk nekā 20 jaunas viesnīcas. Būs nepieciešami jauni izglītoti cilvēki. Taču, vai gluži tik daudz, kā piedāvās mūsu augstskolas, to šodien nevar pateikt." Laukos aug pieprasījums pēc kempingiem un speciāli treileriem ierīkotiem stāvlaukumiem, un arī tur vajadzētu rasties darba vietām. 
	Biznesa augstskola "Turība" nesen ir saņēmusi ziņu par tai piešķirto Pasaules tūrisma organizācijas akreditāciju un sertifikātu. Augstskolas Starptautiskā tūrisma fakultātes dekāne Zinaīda Melbārde kā ieguvumus no dalības PTO min paplašinātas iespējas studentiem doties ārzemju praksēs un veicināt Latvijas atpazīstamību pasaulē. Protams, arī izredzes iegūt vairāk informācijas, kurā dalīties ar sadarbības partneriem citās augstskolās: "Esam strādājuši kopā gan pirms trim gadiem, veidojot Latvijas nacionālo tūrisma attīstības programmu līdz 2010. gadam, gan rakstot tūrisma terminoloģijas vārdnīcu. Tās darba grupā sastrādājāmies ar Rēzeknes augstskolas, Latvijas Universitātes mācībspēkiem un profesionālo asociāciju pārstāvjiem."
	Vidzemes Augstskolas bibliotēka savukārt jau divus gadus ir viena no Pasaules tūrisma organizācijas depozītbibliotēkām. Docents Ilgvars Ābols stāsta, ka ViA pērk visus PTO klajā laistos izdevumus angļu valodā, kuri bibliotēkā ir pieejami gan ViA studentiem, gan jebkuram interesentam.
Trūkumi mācību grāmatu klāstā
Evija Cera,  NRA  12/14/04     Brīvajam tirgum pakļautā mācību grāmatu izdošana radījusi situāciju, ka atsevišķos priekšmetos to trūkst, bet dažos no piedāvājuma pārpilnības mulst ne tikai vecāki, bet arī skolotāji.
	Trūkst mācību grāmatu bioloģijā, kultūras vēsturē, psiholoģijā, fizikā, "iztiekam ar mazumiņu mūzikā", "ekonomikā vajadzētu jaunāku izdevumu" - tādas ir bibliotēku vadītāju atbildes uz jautājumu, vai skolas ir pietiekami nodrošinātas ar mācību grāmatām. Bauskas 2. vidusskolas bibliotēkas vadītāja Ilona Grigorjeva Neatkarīgajai min vairākus mācību priekšmetus, kuros grāmatu trūkst tieši krievu plūsmas bērniem, - ķīmija un krievu literatūra 11. klasei, bioloģija 6. klasei. Skolotāji spiesti strādāt, izmantojot lekciju pierakstus, konspektus, grāmatas latviešu valodā vai bilingvālajai apmācībai domātos izdevumus, kas pedagogu darbu sarežģī.
	Rīgas Juglas vidusskolā ar mācību grāmatām pilnībā nodrošināti 5.-9. klašu skolēni, lielākā daļa vidusskolēnu (vecākiem galvenokārt jāpērk grāmatas svešvalodām) un sākumskolas audzēkņu, stāsta direktore Aija Melle. Pirmo klašu audzēkņu vecākiem mācību grāmatas pašiem jāiegādājas biežāk. Tas skaidrojams gan ar salīdzinoši nelielo nepieciešamo grāmatu skaitu, gan to, ka šajā klašu grupā grāmatas mainoties visbiežāk.
	Ir skolas, kurās bibliotekāri, nevēloties atklāt savu vārdu, problēmas saskata arī skolotāju nespējā izvēlēties piemērotāko mācību grāmatu. "Lielais mācību grāmatu piedāvājums krievu valodā, angļu valodā nereti noved strupceļā - kā mainās skolotājs, tā vajag jaunu grāmatu," atzīst kāda Aizkraukles rajona vidusskolas bibliotekāre.
	To, ka šādi gadījumi notiek, Neatkarīgajai apstiprina arī kādas Rīgas centra 12. klases skolnieces māte: mācību gadam sākoties, iegādātā angļu valodas mācību grāmata pēc mēneša izrādījusies nederīga. Mainoties skolotājai, nācies pirkt gan jaunu grāmatu, gan darba burtnīcas, iztērējot apmēram desmit latu. Arī Izglītības satura un eksaminācijas centra (ISEC) speciālistei bibliogrāfijas jautājumos Inārai Švarcai šāda situācija nav sveša. "Skolas ļoti pievērš uzmanību katrai jaunai mācību grāmatai, īpaši mazajās klasītēs, kur piedāvājums ir lielāks. Grāmatas tiek veidotas pēc viena standarta, atšķirīga ir metodiskā pieeja. Galvenā izvēle ir skolotāja ziņā, un gadās, ka atnāk jauns skolotājs, kurš pieprasa jaunu grāmatu," klāsta I. Švarca. Lai grāmatu maiņa nenotiktu pārāk bieži, 2003. gadā Izglītības un zinātnes ministrija izdeva rīkojumu, nosakot, ka mācību grāmatu izvēli, uzklausot arī vecāku viedokli, saskaņo vienreiz gadā. Mācību grāmatu saraksts tiek apstiprināts trim gadiem, un to maina tikai īpašos gadījumos.
	Aptaujājot vairākas mācību grāmatu izdevniecības un interesējoties par skolām trūkstošo grāmatu izdošanu, Neatkarīgā saņēma vienotu atbildi: atsevišķos mācību priekšmetos nav izglītības standartu. Apgāda Zvaigzne ABC galvenā redaktore Ilze Briģe to min, runājot par bioloģijas mācību grāmatas izdošanu vidusskolām. "Gatavojam grāmatu, liekot lietā intuīciju un skolotāju pieredzi." Līdzīga situācija esot ar krievu literatūras grāmatu, kuras izdošanu sarežģī autortiesību jautājums.
	ISEC vadītājs Māris Krastiņš noliedz, ka standartu nebūtu vispār, taču neslēpj, ka daļa ir novecojuši. Piemēram, vispārējās vidējās izglītības standarts apstiprināts 1993. gadā. Iespējams, izdevēji negrib riskēt ar neperspektīvas grāmatas izdošanu un gaida jauna standarta pieņemšanu. M. Krastiņš informē, ka jaunais pamatizglītības standarts stāsies spēkā 2005. gada 1. septembrī, tuvākā laikā jāsāk darbs arī pie jauna vispārējās vidējās izglītības standarta sagatavošanas. Apgāda Lielvārds speciālisti lēš, ka ir nepieciešams vismaz gads, lai pēc standarta apstiprināšanas grāmata nonāktu skolēnu un skolotāju rīcībā.
	Vispārējām izglītības iestādēm mācību grāmatas izdod tirgus ekonomikas un konkurences apstākļos, izdevniecības valsts budžeta naudu šim nolūkam nesaņem. 2002. gadā izdotas 60 jaunas mācību grāmatas, 2003. gadā - 38, šogad (līdz oktobrim) - 12. Par valsts budžeta līdzekļiem (apmēram 56 000 latu gadā) konkursa kārtībā izdod grāmatas speciālajām skolām, piemēram, Braila rakstā, palielinātā raksta grāmatas, mācību līdzekļi skolēniem ar īpašām vajadzībām, norāda I. Švarca.
	Mācību grāmatai ir jāatbilst IZM apstiprinātajam izglītības (pamatizglītības vai vidējās izglītības) standartam un katra mācību priekšmeta standartam. Pirms tās izdošanas manuskriptu novērtē divi recenzenti. Grāmatai ir jāsaņem noteikts punktu skaits, ja tā nav, grāmata tiek noraidīta, taču to labojot un papildinot var iesniegt atkārtotai apstiprināšanai. Pēc ministrijas svētības iegūšanas (katrā izdevumā ir ieraksts, ka to apstiprinājusi IZM), izdevniecība manuskriptu saņem atpakaļ un var grāmatu izdot.
	I. Švarca uzsver, ka par valsts budžeta līdzekļiem skolas drīkst iepirkt tikai IZM apstiprinātās grāmatas. Nav liegts izmantot arī citus izdevumus, bet standartu ievērošana ir jāgarantē. Speciāliste neslēpj, ka nereti no izdevniecībām tiek saņemti pārmetumi par grāmatu vērtēšanu, taču "ISEC interesēs nav kādu lobēt, bet gan nodrošināt grāmatas satura kvalitāti".
Druviete vēlas stiprināt audzināšanu skolās
LETA  12/14/04     Viena no galvenajām izglītības un zinātnes ministres Inas Druvietes prioritātēm pašreizējā amatā būs audzināšanas stiprināšana skolās. 
	"Nav pareizi, ka skola nodarbojas vienīgi ar izglītošanu, bet par audzināšanu neliekas ne zinis. Ideālā gadījumā audzināšana notiek ģimenē. Tad skola vairāk var koncentrēties uz intelekta veidošanu un zināšanu apguvi. Tomēr nav noslēpums, ka audzināšanas pienākumus ģimene nereti nespēj veikt, tāpēc jādomā kā atgriezties pie labi aizmirsta vecā," savu viedokli intervijā laikrakstam "Rīgas Balss" skaidro Druviete. 
	Pēc viņas domām, audzināšanai skolā jābūt vairāk vērstai uz bērnu un tai jābūt individuālai. 
	Kā uzsver ministre, ir jādomā par garīgās gaisotnes veidošanu, kas saistīta ar nacionālās identitātes apzināšanos un stiprināšanu. "Tāpēc mums ir jāattīsta humanitārās zinātnes," sacīja Druviete. 
	"Jā skolotājiem ir jādod, viņiem pienākas laba alga un sabiedrības cieņa, bet no skolotāja arī jāprasa, lai būtu ieinteresētība katra konkrētā bērna liktenī un atbildība par viņu," Druviete uzsver intervijā laikrakstam "Latvijas Avīze". 
	Druviete uzskata, ka būtu jāatjauno obligātā vispārējā vidējā izglītība, jo vidējo izglītību ieguvušo īpatsvars Latvijā "ir nepiedodami zems". Tas sāk traucēt mūsu valsts iedzīvotājiem sekmīgi konkurēt Eiropas darba tirgū. 
Finansējumam augstākajā 
izglītībā pieteikti 73 projekti
DELFI  12/14/04     Profesionālās izglītības attīstības aģentūra (PIAA) atklātā konkursā ir saņēmusi 73 projektu pieteikumus Eiropas Sociālā fonda (ESF) aktivitātē "Studiju programmu īstenošana un studiju procesa kvalitātes uzlabošana dabaszinātņu un tehnoloģiju ietilpīgās nozarēs", informēja PIAA. 
	Projektus varēja pieteikt augstākās izglītības iestādes. Kopējā summa aktivitātes ieviešanai ir 5 320 000 latu. Saņemtie 73 projektu pieteikumi aptver finansējumu kopsummā par vairāk kā desmit miljoniem latu. ESF finansējums ir 75% no projekta kopējām attiecināmām izmaksām, bet 25% sastāda nacionālais vai privātais finansējums. 
	ESF aktivitāte paredz jaunu studiju programmu, kursu, moduļu un mācību metodisko materiālu izstrādi un esošo studiju programmu uzlabošanu, kā arī mācību metožu pilnveidi, studiju kursu un mācību materiālu izstrādi svešvalodā un studiju programmu īstenošanu (studentu uzņemšanu). Atbalstīs arī speciālās literatūras iegādi, auditoriju un laboratoriju aprīkojuma uzlabošanu atbilstoši studiju programmu īstenošanas prasībām. 
	PIAA ir beigusi projektu pieteikumu administratīvās atbilstības pārbaudi atklāto konkursu projektu pieteikumiem ESF aktivitātē "Profesionālās orientācijas un konsultēšanas pasākumi izglītības iestādēs" . Projektu pieteikumi ir nodoti Izglītības un zinātnes ministrijai (IZM) vērtēšanai atbilstīgi kvalitātes un specifiskiem vērtēšanas kritērijiem. No 117 iesniegtajiem projektu pieteikumiem 92 pieteikumi atbilda administratīvās vērtēšanas kritērijiem, savukārt 25 projektu pieteikumi nav tālāk virzīti vērtēšanai IZM. 
	Šogad PIAA ir izsludinājusi sešus atklātus projektu pieteikumu konkursus ESF līdzekļiem izglītībai. Līdz 29. decembrim valsts un pašvaldību profesionālās izglītības iestādes vēl var iesniegt projektus ESF aktivitātē "Izglītības programmu uzlabošana sākotnējā profesionālajā izglītībā ekonomikai svarīgās nozarēs". Savukārt ESF aktivitātē "Atbalsts mācību prakses īstenošanai profesionālās izglītības un augstākās profesionālās izglītības studentiem" projektu pieteikumus PIAA gaidīs līdz 2005. gada 31. janvārim. 

Kultūrā...

Es pārsteigts, tu - izbrīnīts 
Baiba Pare,  NRA  12/13/04     Rīgā trīs dienas, no piektdienas līdz svētdienai, noritēja Prozas lasījumi.
	Tikpat cik dažādi rakstnieki priecēja klausītājus ar savu literatūru un cik dažādi darbi pasākuma laikā izskanēja, tik dažādas interesantas vietas bija izvēlētas Prozas lasījumiem - krogs Andalūzijas suns, Bites Blūza klubs, kā arī Rīgas pasažieru osta, kurā notika pasākuma atklāšana.
	Visi lasījumi bija plaši apmeklēti un visās pasākumu norises vietās, it īpaši Bites Blūza klubā un Jaunā Rīgas teātra mazajā zālē, daudziem klausītājiem, kuri ieradās novēloti vai pēdējā brīdī, bija jāstāv kājās un jādrūzmējas pie ieejas durvīm. 
	Interesants lasījums norisinājās sestdienas pēcpusdienā Bites Blūza klubā, kur savus darbus lasīja jaunie topošie autori, kuri gadu mācījušies Rakstnieku savienības organizētajos jauno autoru kursos pie Noras Ikstenas. Diemžēl visi četrdesmit kursu audzēkņi nevarēja klātienē piedalīties lasījumos, tādēļ tie vienpadsmit cilvēki, kuri piedalījās lasījumā, tika noteikti kursu iekšējā balsojumā. Bites Blūza klubā uz skatuves kāpa Agnese Krivade, Kristaps Vecgrāvis, Andra Manfelde, Agnija Ieviņa, Mārcis Gubāts, Evija Sprodzēna, Kaspars Bērziņš, Laura Tabūna, Juris Šķudītis, Anda Baklāne un Māris Mikulāns. Vairākumam no mācekļiem šī bija pirmā publiskā uzstāšanās šāda veida literārajā pasākumā. 
	Vēlāk vakarā pasākums turpinājās Jaunajā Rīgas teātrī, kur savus darbus lasīja Jāns Undusks no Igaunijas, Andrus Jakučūns no Lietuvas, Bengts Jangfelds, Ēriks Hānbergs, Nora Ikstena, Laima Muktupāvela un Juris Zvirgzdiņš. Pārsteigumu sagādāja Andrus Jakučūns, kas, vēloties savu uzstāšanos padarīt atraktīvāku, uz skatuves sāka spēlēt paša izdomātu spēli šampbolu - futbolu ar šampanieša korķiem -, iesaistot arī pasākuma apmeklētājus. 
	Svētdienā vēlās brokastis literatūras cienītāji varēja ieturēt krogā Andalūzijas suns kopā ar Normundu Naumani, saksofonistu Niku Gothamu un rakstniekiem Roaldu Dobrovenski, Valdu Melngalvi, Irbi Treili, Amandu Aizpurieti, Valentīnu Jakobsonu un Martu Pujātu. Pirms lasījuma katram no autoriem bija jāpastāsta sava labākā brokastu recepte. 
	Prozas lasījumu žūriju pārstāvēja Gundega Blumberga, Mārcis Bendiks, Dzintars Zilgalvis, Guna Kalniņa un Jānis Bergs. Prozas lasījumu gaitā žūrija izdomāja principu, pēc kā piešķirt balvu. Šoreiz bija izvirzīti tādi vērtēšanas kritēriji kā "ticība, cerība, mīlestība", "spēks un daile", "es pārsteigts, tu - izbrīnīts", "braši sākt un reizē beigt", "rullē", "jesss", "nu gan...", sniegums un disciplīna. 
	Tomēr kopumā kritēriji nebija noteicošie laureāta noteikšanā, tie bija kā palīglīdzeklis, un to, kuram piešķirt balvu, proti, kompānijas MicroLink dāvāto portatīvo datoru, žūrija nosaka (raksta tapšanas brīdī šīgada Prozas lasījumu laureāts vēl nebija izvēlēts), balstoties uz principu - "tam, kuram tas visvairāk ir vajadzīgs". Portatīvais dators prozas lasījumos tiek dāvināts jau trešo gadu - aizpagājušajā gadā bija izloze, kurā balvu ieguva Andris Akmentiņš, un pagājušajā gadā dators tika Irbei Treilei. 
	Prozas lasījumos nav ne zaudētāji, ne uzvarētāji, jo tas ir pasākums, kas priecē dvēseli. Žūrijas lomas būtība, kā sarunā to formulēja žūrijas locekle žurnāla Rīgas laiks literārā redaktore Guna Kalniņa, ir palīdzēt kompānijas MicroLink direktoram Jānim Bergam noteikt to autoru, kuram dāvāt datoru.
	Jo proza ir visur.
Diriģente saliedē ar dziesmu Latvijā un Sibīrijā 
Ieva Alberte,  Diena  12/13/04     Divreiz nedēļā 26 sirmi, stalti vīri Valmierā ceļas agrāk, nekā ierasts. Divreiz nedēļā viņiem ir svētki, jo politiski represēto vīru korim Baltie bērzi ir mēģinājums. Veras durvis, un "uzlec saulīte - mūsu Inga. Viņa ir pacietīga un devīto gadu lieliski saprotas ar mums, nedienu rūdītajiem vīriem", par diriģenti Ingu Zirni sirsnīgi stāsta Kaspars Melderis, kora vecākais un vēstules rakstītājs.
	"Nu, puisīši, aiziet!" enerģiski uzsauc Inga, un līdz ar sparīgu rokas vēzienu brangas vīru balsis sāk dziesmu. Daļai dziedātāju koris ir viss, tāpēc kultūras namā vīri ierodoties stundu pirms mēģinājuma, lai pārrunātu svarīgo. "Viņi ir vecā zelta skola - inteliģenti un sirsnīgi. Viņu priekšā noliecu galvu. Jo vecāki kļūst, jo grūtāk iemācīties, toties mācīt viegli, jo klausa. Kad baros, viņi vainīgi skatās lielām acīm," stāstot Ingas seja savelkas mīļā, žēlabainā grimasē. Vīri apstrīd Ingas teikto par bāršanos, jo diriģente nepaceļot balsi, lai arī norūkts nepareizi. 
	Diriģente apbrīno kungu izturību un žiperību. Piemēram, Otrajā pasaules karā kritušo latviešu leģiona karavīru brāļu kapu atklāšanā Lestenē Baltie bērzi kājās nostāvējuši trīs stundas.
	Kad uzkāpjot uz skatuves, sāpes aizmirstoties, bet, ja neklausot kājas - cits pie cita pieturoties. Reiz, koncertējot baznīcā, kāds no dziedoņiem nedaudz sagrīļojies un kļuvis par klausītāju, viss beidzies labi.
	Baltajiem bērziem visvairāk tīkot dziedāt dziesmas par meitenēm, dzimteni un mīlestību. Vīri Ingai iemācījuši arī vairākas Ulmaņlaika dziesmas. "Bet pie meitenēm braukt viņi kāri. Mūs regulāri aicina ciemos, jo, atskanot pirmajai dejai, galdi ir tukši." Pa šiem gadiem Inga kungiem pieķērusies, jo zina katra dzīvesstāstu. Kad Diena viesojas Valmierā, leģionāram Viesturam ir dzimumdiena. Garda kūka un graķītis sīvā, skaļas dziesmas un stāsts pēc stāsta. Kad Viesturs dienējis 15.divīzijā, Berlīnes bombardēšanā kontuzēts. "Pēcāk šķembas sašķaidīja kāju. Tā kā biju jauns, rētas sadzija." Inga smej, ka Viesturiņš esot kā angļu džentlmenis - gan ikdienā, gan uz skatuves ar spieķīti, bet, kad jādejo - spieķis aizlidojot, jo zēns iekrampējoties meitenē. 
	Lielākais Balto bērzu piedzīvojums ir ceļojums pirms četriem gadiem uz Sibīriju, Omskas apgabala Augšbebriem. "Kad izkāpām no kravas automašīnas, rietēja saule. Meitenes latviešu tautastērpos dziedāja latviski un dāvināja jorģīņu pušķus. Mums visiem acīs bija asaras," atceras Alfreds Leitis. Viņš bijis brauciena iniciators, jo gandrīz katram no vīriem dzīve ir saistīta ar Sibīriju. Alfredam mamma izsūtīta 1949.gadā un mirusi bada nāvē. Alfredam izdevies uzmeklēt kapu, un vīri dziedājuši, noskaitījuši tēvreizi. 
	"Sibīrijā ir tāda nesamaitātība, dzīve rit nesteidzīgi un neko nevar nokavēt," atceras Inga. Tieši tāpēc 44 stundu garo ceļu ar vilcienu Inga mērojusi vēl divreiz - pēc gada ar dēlu, kad mācījusi sibīriešiem latviešu valodu un Ziemassvētku dziesmas. Latvieši pirmoreiz izdzirdējuši Klusa nakts, svēta nakts. Otrreiz Inga muzicējusi ar jauniešu kori Kaķi. "Sibīrija četru gadu laikā ir mainījusies. Latvieši gāžas straumēm, un tā vien šķiet, ka viņi no tā ir noguruši. Pat nav īsti laika novākt sienu."
	Inga ir arī sieviešu kora diriģente, māca mūziku bērnudārzā un Valmieras mūzikas skolā pasniedz solfedžo. Ja Ingas vecmamma mazmeitu nebūtu aizvedusi uz mūzikas skolu un mamma nemudinātu uz muzikālās izglītības ieguvi, iespējams, Inga būtu ķīmiķe. Lai arī klavieru klasi Inga neesot absolvējusi spīdoši, ieklausījusies apkārtējo teiktajā - tev tādas lielas, garas rokas, pamēģini uz diriģentiem. Inga teic, ka diriģentam jābūt dvēseļu dakterim, psihologam, teroristam, skolotājam un padomdevējam reizē. Pēc mēģinājuma Ingai apkārt stāvot bars un gribot parunāties. "Uz mēģinājumiem visi nāk pēc darba noguruši, bet rezultāts jāpanāk. Ir tāds gandarījums, kad izdodas kaut viena frāze. Un, ja vēl publika aplaudē un ceļas kājās - tas ir balzams dvēselei". 
Izstādes
Ilze Zveja,  NRA  12/14/04
- Latvijas Mākslas akadēmijā šodien sākas Jarmarka - studentu darbu gadatirgus, kas noris jau otro gadu. Piedalīsies studenti no vizuālās komunikācijas nodaļas, vides mākslas, funkcionālā dizaina, keramikas, tekstilmākslas, stikla, tēlniecības, modes mākslas, restaurācijas, scenogrāfijas, mākslas vēstures un citām nodaļām. Daļu izstādē iegūto līdzekļu iecerēts veltīt LMA aulas restaurācijai.
- Galerijā Bastejs 15. decembrī atklās izstādi Objekti. Glezna uz koka. Vēstījums uz pastkartes. Tas ir ikgadējs galerijas projekts, kuras galvenais mērķis ir vērst uzmanību uz koku kā pamatmateriālu glezniecībā un tēlniecībā.
- Izstāžu zālē Arsenāls apskatāma gadskārtēja glezniecības izstāde Rudens 2004.  Izstādes kuratori mākslinieki Helēna un Ivars Heinrihsoni gada glezniecības skatē lūdza piedalīties profesionālus māksliniekus, vairākus uzaicinot piedalīties ārpus konkurences. No iesniegtajiem darbiem žūrija izstādei atlasīja 170 mākslinieku turpat 300 mākslas darbus.
- Rīgas galerijā no 13. līdz 18. decembrim apskatāma izstāde Dzīvais gars. Tā veltīta mūsdienu mākslas izteiksmes līdzeklim - animācijai. Ekspozīcijā ietverti jauno autoru video darbi, akcentējot animācijas elementu daudzveidīgas izmantošanas iespējas. 
- Galerijā Mākslas dārzs 15. decembrī atklās miniatūru izstādi Cameo. Miniatūra vispirms saistās ar tās īpašo garu un smalko izpildījuma tehniku. Izstādes nosaukums ir saistīts ar kameju - dārgakmens miniatūru, kurā apvienojās grieķu skaistuma ideāls ar valdnieka cildinājumu.
- Liepājā, laicīgās mākslas galerijā K. Māksla 16. decembrī atklās Aijas Druvaskalnes-Urdzes izstādi Rozā suņa bēres. Rozā suns ir tēls, kuru katrs to var uztvert un sajust atšķirīgi - kā simbolu, kā līdzību, kā sajūtu. Tas ir stāsts par cilvēku citādību, par spēju sadzīvot ar savu citādību, par spēju pieņemt citos to. 
- Cēsu muzejā skatāma piemiņas izstāde Atmiņu viesistabā, veltīta māksliniekam un skolotājam Artūram Dronim, mākslas zinātniecei Ernai Berkholcei un ilggadējai muzeja direktorei Konstancei Ozolai. Izstāde iepazīstina ar Cēsīm, notikumiem un šo cilvēku darbību pagājušajā gadsimtā no 30. līdz 80. gadiem. Muzeja telpās izstādīti arī lukturīši no muzeja krājuma. 
- Ivonnas Veihertes galerijā skatāma Ivara Poikāna gleznu izstāde Laika ziņas. Ivara Poikāna glezniecisko rokrakstu nav iespējams sajaukt ar citiem; mākslinieks jebkuru tradicionālu lietu redz no sava rakursa. Šoreiz viņš piedāvā tādu kā ekskursu mākslas vēsturē, skatītu suņa acīm.