K a s   j a u n s	
Nr. 375:   2004.g. 2.- 9.decembris	
L a t v i j ā ?	

Pēdējās atvadas no patriota
Raivis Dzintars,  Latvijas Avīze  12/02/04     Trešdien 1.dec. Latviešu biedrības namā simtiem cilvēku atvadījās no nacionālā un tautā mīlētā politiķa Eduarda Berklava. Pēdējā gaitā pavadīt draugu, cīņubiedru un varonīgu latvieti ieradās visu paaudžu pārstāvji no dažādām nacionālām organizācijām, partijām, kā arī valsts iestādēm. Godasardzē pie zārka stāvēja Nacionālo bruņoto spēku karavīri, LNNK, Tautas frontes un Augstākās padomes cīņubiedri.
	Atvadīties bija ieradušies Tautas partijas politiķi Atis Slakteris, Aigars Kalvītis, Dzintars Ābiķis, Aleksandrs Kiršteins, Jānis Škapars, tēvzemieši Anna Seile, Jānis Straume, Andrejs Požarnovs, Juris Dobelis, Pēteris Tabūns, Māris Grīnblats, Staltu ģimene, "Jaunā laika" pārstāvji Einars Repše, Dans Titavs, Guntis Bērziņš, "Latvijas kalves" biedri Valdis Kalnozols, Oļegs Batarevskis, Raimonds Krūmiņš un citi politiķi.
	Ne Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, ne kāds no prezidentes pārstāvjiem atvadu pasākumā nebija manāms. Kā atzina prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, visticamāk, prezidentes pārstāvja E. Berklava bērēs nebija.
	Piedalījās pārstāvji no E. Berklava studentu korporācijas "Fraternitas Livonica", "Daugavas vanagiem", Latvijas Nacionālo karavīru biedrības, apvienības "Visu Latvijai!", "Kluba 415", Kara muzeja, Okupācijas muzeja, fonda "Burtnieks" un citām organizācijām.
	Folkloras kopas "Skandinieki" un "Vilkači" dziedāja skumjas, bet reizē varonību cildinošas latviešu tautas dziesmas. Arī atvadu vārdos varonība, drosme, cilvēcība, ziedošanās tautai bija tās īpašības, ar kurām raksturoja E. Berklavu. 
	Politiķi pateicās Berklavam par ievešanu sabiedriskajā dzīvē, par augstajiem ideāliem, nenogurdināmo un latvisko piemēru. Atvadoties klātesošie varēja klausīties arī patriotisku dzeju un fragmentus no E. Berklava intervijas, kurā viņš mudināja nebaidīties un aizstāvēja savu tautu.
	Apmēram divu stundu ilgā atvadu pasākuma laikā nebija brīža, kad kāds neietu pie zārka un neteiktu pēdējos pateicības vārdus. Kā 90 gadu jubilejā klātesošie visi bija līdzīgi. Visi bija E. Berklava brāļi un māsas neatkarīgi no partijas vai organizācijas piederības.
	Par E. Berklava mūža mājām kļuva Raiņa kapi. Klātesošie izteicās, ka tas nav nejauši. Jo tiešām gan Rainim, gan E. Berklavam bija kopīga ideja par latviešu tautas vienotību, par mūžīgu Latvijas valsti, latviešu valodu un kultūru.
	Pie kapavietas Nacionālo bruņoto spēku komandiera personīgā štāba ģenerālinspekcijas ģenerālinspektors, brigādes ģenerālis Juris Vectirāns teica, ka savai tēvzemei esam atdevuši varenu spēku. J. Vectirāns aicināja neaizmirst, ka katra latvieša pienākums ir atdot arī savus spēkus savai tēvzemei Latvijai.
	Eduarda Berklava draugs Didzis Liepiņš atgādināja, ka arī 90 gadu jubileju sirmais politiķis izmantoja, lai rosinātu nacionālos spēkus apvienoties. "Diemžēl šai E. Berklava vēlmei nebija turpinājuma, jo daudzas nacionālās partijas izrādījās pārāk sīkas E. Berklava ideāliem," tā Didzis Liepiņš.
	Īsi, bet patiesi par darbu latviskas Latvijas labā E. Berklavam pateicās arī publicists Visvaldis Lācis. 
	Cilvēki runāja no sirds. Nevienam nebija ilgi jāmeklē vārdi, jo viss teiktais bija īsts. Draugi un cīņubiedri ne mirkli neminstinājās, piesaukdami "varonības" vārdu. Šoreiz tas bija vietā.
	Eduarda Berklava kapu cilvēki raka ciet ar rokām. Mīlestība vairo mīlestību, teica kāds no runātājiem. Eduards Berklavs mīlēja savu tautu, vienmēr viņš palika kā tautai tuvs un vienkāršs cilvēks. Latvietis, kuru aizvada ar mīlestību un ar mīlestību vienmēr atcerēsies.
	Patriota Eduarda Berklava vārds mūsu valsts vēsturē un tautas atmiņā ierakstīts ar zelta burtiem. 

Valdībā un partijās...

Saeima atbalsta Kalvīša valdību 
DELFI  12/02/04     Šodien Saeima izteica uzticības balsojumu Aigara Kalvīša izveidotajam Ministru kabinetam. Par Kalvīša valdību balsoja 75 Saeimas deputāti, savukārt 23 bija pret. 
	Četras partijas - "Jaunais laiks", Tautas partija, Latvijas Pirmā partija un Zaļo un zemnieku savienība jau vakar svinīgā ceremonijā parakstīja Kalvīša valdības deklarāciju un koalīcijas līgumu. 
	Saskaņā ar deklarācijas projekta gala variantu Kalvīša veidotās valdības galvenie uzdevumi 2005.gadā būs novērst krīzi veselības aprūpē, vidējā termiņā veidot sabalansētu valsts budžetu, būtiski samazināt inflāciju, uzlabot Latvijas tautsaimniecības konkurētspēju, ratificēt Eiropas konstitūciju un pabeigt privatizāciju. 
	Kalvītis savā runā Saeimas plenārsēdē pirms valdības apstiprināšanas norādīja, ka politiķu uzdevums ir vadīt valsti. Rūpēties par to, lai strādātu skolas un policija, lai karavīri būtu paēduši un slimnīcās ārstētu cilvēkus, lai pensionāri saņemtu pensijas, lai robežas būtu apsargātas un par daudzām, daudzām citām lietām. 
	"Es domāju, mums tas izdodas vairāk vai mazāk labi, tas atkarīgs, ar ko salīdzina. Ja salīdzinām ar Baltkrieviju vai Ukrainu, tad mums izdodas lieliski. Ja ar Igauniju vai Lietuvu, - jāsecina, mēs varētu strādāt arī labāk. Ja salīdzinām ar Īriju vai Somiju, tad mums iet pavisam grūti. Mēs esam pēdējie starp labākajiem! Tāds ir rezultāts!" teica Kalvītis. 
	"Mums ir vajadzīgs uzrāviens! Saņemšanās! Otrais uzrāviens! Enerģija, ko radīja atmoda, jau ir izsīkusi. Spēks un enerģija, kas dzima kopības sajūtā un vienotībā ir izčabējusi savstarpējos strīdos, naidā, skaudībā un tukšā lepnumā. Tagad mums ir jāsaņemas un jāatrod sevī spēks vēl vienam uzrāvienam!" teikts Kalvīša runā. 
Valdības sastāvs: 
"Jaunais laiks" - aizsardzības ministrs Einars Repše, tieslietu ministre Solvita Āboltiņa, ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš, izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete, informācijas lietu ministrs Jānis Reirs un īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Ainars Latkovskis. 
"Tautas partija" - premjers Aigars Kalvītis, finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, veselības ministrs Gundars Bērziņš, kultūras ministre Helēna Demakova, ārlietu ministrs Artis Pabriks un reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Māris Kučinskis. 
Zaļo un zemnieku savienība - zemkopības ministrs Mārtiņš Roze, vides ministrs Raimonds Vējonis un labklājības ministre Dagnija Staķe. 
Latvijas pirmā partija - satiksmes ministrs Ainārs Šlesers, bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainārs Baštiks un iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons. 
Atvadu vārdi Induļa Emša valdībai
Juris Paiders,  NRA  12/03/04      Emša valdības laikā nav neviena apvainojuma liela mēroga saimnieciskā afērā.
	2004. gada 1. decembris bija pēdējā darbadiena I. Emša valdībai, kas tika apstiprināta 9. martā. Kopumā valdība, kurai prognozēja ļoti īsu mūžu, nostrādāja gandrīz deviņus mēnešus; tas Latvijas valdību vēsturē nemaz nav tik maz.
	Kā jau tas Latvijā pierasts, valdība krita bez debatēm par to, ko paveikusi un ko nav paveikusi.
	Atcerēsimies, kādos apstākļos I. Emša valdība saņēma valsti no E. Repšes. Tas bija laiks, kad valstij nebija sagatavota normatīvā bāze Latvijas dalībai Eiropas Savienībā. I. Emša valdībai divos mēnešos bija jāsakārto simtiem normatīvo dokumentu, MK noteikumu un bija jābūt sagatavotai reaģēt, 1. maijā mainoties muitas un robežu režīmam, atrisināt visas nepatikšanas. Valdība lieliski tika galā ar šo uzdevumu.
	Pavasarī Latvijā notika protesti pret krievu skolu reformu, un E. Repšes valdība nespēja uzsākt dialogu ar reformas pretiniekiem. Tolaik tika solīti ilgstoši streiki un nemieri, teju vai masu nepakļaušanās kampaņa, kuras pēdas vedot uz Kremli. I. Emša valdība lieliski tika galā ar reformas otro kārtu. Reforma ir sākusies, bet protesti izčākstējuši un vairs nav manāmi. Tas viss notika bez skaļām kampaņām, bez starpnieku aicināšanas no Lietuvas, Polijas vai EDSO.
	E. Repšes valdība I. Emsim nodeva stafetes kociņu brīdī, kad inflācija kļuva nekontrolējama. Piena cenas jau bija uzlēkušas par 30-40 procentiem, un valdīja apmulsums: kas būs? Tirgotāji, izmantojot konjunktūru un pēkšņo pieprasījumu pēc pirmās nepieciešamības precēm, piemēram, pēc sāls, rāva cenas uz augšu. Tikai vasarā valdībai izdevās inflācijas līmeni samazināt. Augustā patēriņa cenu pieaugums gada griezumā bija 7,8%, septembrī tas kļuva 7,7%, bet, salīdzinot ar iepriekšējā gada oktobri, šogad oktobrī patēriņa cenas pieauga vairs tikai par 7,2 procentiem. I. Emsis A. Kalvītim nodod valsti ar apturētu inflāciju, un jaunajai valdībai vajag tikai pozitīvo virzienu turpināt.
	I. Emša valdības laikā nav neviena apvainojuma liela mēroga saimnieciskā afērā vai valsts izzagšanā. Atcerēsimies, lai kā sevi reklamēja gaismas nesējs E. Repše uz atvadām, - viņa valdība paspēja uztaisīt tādu mahināciju ar Lattelekom privatizāciju ārvalstu investoriem, ka pat valdībai vajadzēja vairākus mēnešus sarunu procesa, lai sabiedrību iepazīstinātu ar Jaunā laika vadoņu slepenajiem darījumiem. Neatkarīgā bija pirmā, kas slepenos protokolus publicēja. Neaizmirsīsim - I. Emša valdība bija kā dadzis acī starptautisko valūtas spekulantu apmaksātiem "pētniekiem" - delniešiem un sorosiešiem. Tie I. Emša valdību pētīja gluži vai ar palielināmo stiklu. Izņemot, viņuprāt, eirokomisāru izvirzīšanas procedūras it kā nedemokrātisko raksturu, neko citu atrast neizdevās.
	I. Emša valdība pierādīja, ka sadarbība ar atsevišķiem kreiso partiju deputātiem ir iespējama un to atbalsts nebūt nenozīmē, ka līdz ar to tiek pārdota dzimtene vai ka Latvijā, saņemot vairāku kreiso deputātu atbalstu, valsts kaut kādā veidā atkāptos no deklarētā ārpolitikas kursa.
	Atcerēsimies, ka šī kabineta apstiprināšanu pamanīja Eiropā, jo Emsis bija pirmais zaļo premjers demokrātisko valstu vēsturē. Pirms Emša lielākos panākumus no Eiropas zaļajiem guva Joška Fišers, kad viņš kļuva par Vācijas ārlietu ministru.
TP slavina pagātnes darbus 
un neiztiek bez Repšes kritikas 
Kristaps Pētersons,  Diena  12/06/04     Valdības veidošanas procesu Tautas partijas (TP) septītā kongresa delegāti nodēvēja par "smagu cīņu, kas nu ir uzvarēta". Tagad tuvākais mērķis ir īstenot valdības koalīcijas vienošanos un saglabāt vismaz esošās pozīcijas pašvaldībās arī pēc nākamā gada marta vēlēšanām. Tā vietā, lai atklātu plānoto ieceru īstenošanas kārtību, Kuldīgā notikušo kongresa gaitu caurvija partijas padarīto darbu slavinājumi. Aplausi skanēja gan pēc partijas priekšsēdētāja Ata Slaktera, gan Ministru prezidenta Aigara Kalvīša runām, kurās viņi neaizmirsa pieminēt savu biedru "nesavtīgo upurēšanos" valdības izveidē. 
	Uz kongresu slimības dēļ nebija ieradies partijas bijušais priekšsēdis Andris Šķēle un kultūras ministre Helēna Demakova, kura dienu iepriekš viesojās Kuldīgā un ar domes amatpersonām apsprieda jaunas bibliotēkas ēkas celtniecību.
	Premjers teica, ka TP biedru vidū, veidojot valdību, nebija nevienprātības, vai koalīcija jāveido kopā ar Jauno laiku (JL). "Ja mēs būtu pieņēmuši lēmumu par JL atstāšanu ārpusē, mūs cilvēciski varētu saprast," sacīja A.Kalvītis. "Pēc tā, kā JL izturējies, kādus vārdus lietojis un kādas robežas pārkāpis, varētu domāt, ka viņi būtu pelnījuši sašķīst un izdēdēt opozīcijas pelēkajā un garlaicīgajā ikdienā," tā par saviem pašreizējiem koalīcijas biedriem izteicās premjers. Pēc partijas biedru aizkulišu sarunām var secināt, ka Einars Repše tik ļoti vēlējies aizsardzības ministra krēslu, ka pēc TP piekrišanas kompromisam JL nekavējoties bijis gatavs parakstīt koalīcijas līgumu.
	Tā kā kongress tika veltīts sasniegumiem un nākotnes iecerēm pašvaldību jomā, ar ziņojumiem tribīnē kāpa TP mēri. Par nākotnes iecerēm pilsētu pašvaldību vadītāji bija rezervētāki un daudz laika veltīja labo darbu uzskaitīšanai. Talsu domes priekšsēdis Aivars Lācarus vērsa uzmanību uz likumu par pašvaldībām, kurā neesot pietiekami skaidri definēti pašvaldību pienākumi, uzklausot sabiedrību un nevalstiskās organizācijas (NVO). Talsos NVO uzklausīšana, piedalīšanās projektu izstrādē un sabiedrības informētībā bijusi pašas domes iniciatīva. Cēsu mērs Gints Šķenders delegātu uzmanību vērsa uz aizvien pieaugošo darbaspēka aizplūšanu, kas šai valdībai būšot jāpagriež pretējā virzienā, savukārt Gulbenes domes vadītājs Nikolajs Stepanovs pēc garas pilsētas sporta sasniegumu uzskaitīšanas A.Kalvītim lika manīt, ka gaida atbalstu sporta zāles paplašināšanā: "Premjer, mums sporta zāle ir par mazu!"
Par Kalvīša padomnieku humanitāros 
jautājumos kļuvis filozofs Šlāpins
LETA  12/07/04     Ministru prezidenta Aigara Kalvša (TP) birojā darbu uzsācis padomnieks humanitārajos un kultūras jautājumos Ilmārs Šlāpins, informēja premjera padomnieks sabiedrisko attiecību jautājumos Arno Pjatkins. 
	Iespējams, ka premjera birojā varētu strādāt arī Rīgas domnieks Edmunds Krastiņš, kurš Kalvīti varētu konsultēt ekonomikas un finanšu lietās. 
	Jau ziņots, ka Kalvīša biroju vada Jurģis Liepnieks un premjeram ir padomnieki sabiedrisko attiecību jautājumos, sociālajos jautājumos un ārlietās. 
	Ilmārs Šlāpins Latvijas Universitātes Filozofijas fakultātē ieguvis augstāko izglītību, Teoloģijas fakultātā lasījis lekcijas par austrumu reliģijām. 
	1999.gadā bijis toreizējā Ministru prezidenta Andra Šķēles (TP) padomnieks sabiedrisko attiecību jautājumos. 1999.gada septembrī Tautas partija viņu izvirzījusi un Saeima apstiprinājusi par Nacionālās radio un televīzijas padomes locekli. 
	Pērn septembrī viņam beidzies pilnvaru termiņš padomē. 
	Patlaban Šlāpins ir žurnāla "Rīgas Laiks" redaktors. 
Valdībai deleģēs pilnvaras 
novērst draudus valsts valodas lietošanai
LETA  12/07/04    Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija šodien nolēma Radio un televīzijas likuma grozījumos tomēr iekļaut normu, kas ļaus valdībai, ja tā kādā valsts teritorijas daļā konstatēs draudus valsts valodas lietošanai vai secinās, ka valodas izplatība ir būtiski ierobežota, lemt par pasākumiem valsts valodas lietošanas veicināšanai attiecīgajā valsts teritorijas daļā. 
	Tautas saskaņas partija un politisko organizāciju apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" iebilda pret likumā iebalsoto normu, kas paredzēja Ministru kabinetam (ML) deleģēt tiesības paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz raidījumu valodu, ja ir apdraudēta valsts valodas lietošana vai tās izplatīšana raidorganizācijas darbības teritorijā. Abas politiskās organizācijas par šo normu iebildumus izteica Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai, kura likuma grozījumus neizsludināja un atdeva otrreizējai caurskatīšanai Saeimā. 
	Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija šodien atbalstīja partijas "Jaunais laiks" (JL) deputāta Edgara Jaunupa sagatavoto priekšlikuma redakciju. Politiķis atzina, ka viņa priekšlikums būtībā nemaina jau reiz Saeimas atbalstīto ideju deleģēt valdībai tiesības izdot noteikumus, lai gadījumos, kad MK konstatē draudus valsts valodas lietošanai noteiktā raidorganizācijas darbības teritorijā, paredzētu kārtību, kā būtu veicami un īstenojami pasākumi valsts valodas saglabāšanai un lietošanas veicināšanai. 
Komisijas deputāte Anta Rugāte (TP) interesējās, kā valdība konstatēs, ka valsts valodas lietošana vai izplatība ir būtiski ierobežota, kā arī, kas tie būs par pasākumiem valsts valodas veicināšanai. 
	Uz to Jaunups atbildēja, ka galvenais Saeimas uzdevums esot likumā deleģēt MK tiesības izdot šādus noteikumus, bet tas, kā likuma ievērošana tiks īstenota, jau būšot valdības kompetencē, un ar šo jautājumu nodarbosies profesionāļi. 
	Pēc politiķa domām, viens no valsts valodas lietošanu veicinošiem pasākumiem varētu būt papildu finansējuma piešķiršana raidorganizācijām, kuru apraides teritorijā ir konstatēts valsts valodas lietošanas apdraudējums. 
	Komisijas deputāts Vladimirs Buzajevs (PCTVL) pauda viedokli, ka šis priekšlikums ir pretrunā ar Satversmes tiesas spriedumu, kas aizliedz ierobežot kādas valodas lietošanu raidorganizācijās. Savukārt Saeimas Juridiskā biroja pārstāve uzsvēra, ka šo grozījumu mērķis nav ierobežot kādas valodas lietošanu radio un televīzijā, bet gan veicināt valsts valodas lietošanu. Arī Nacionālās radio un televīzijas padomes (NRTP) un Tieslietu ministrijas pārstāvji atbalstīja Jaunupa piedāvāto grozījumu redakciju. 
	Savukārt komisijas atbalstu neguva TB/LNNK Saeimas frakcijas priekšsēdētāja Māra Grīnblata priekšlikums deleģēt valdībai tiesības izdot noteikumus attiecībā uz raidījumu valodu, ja NRTP ir konstatējusi valsts valodas lietošanas apdraudējumu vai tās izplatības vai lietošanas ierobežotību noteiktā raidorganizāciju darbības teritorijā. 
	Kā norādīja Jaunups, NRTP nav ne cilvēku resursu, ne finansējuma, lai konstatētus šādus gadījumus. Turklāt tas neesot padomes kompetencē.
CVK izsludina pašvaldību vēlēšanas 
LETA  12/08/04    Centrālā vēlēšanu komisija (CVK) šodien sēdē nolēma izsludināt nākamā gada 12.marta pašvaldību vēlēšanas. CVK lēmums stāsies spēkā 10.decembrī, kad tas tiks publicēts oficiālajā laikrakstā "Latvijas Vēstnesis".
	Saskaņā ar "Pilsētas domes, novada domes un pagasta padomes vēlēšanu likumu" pašvaldību vēlēšanas ir jāizsludina ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms vēlēšanu dienas un tām jānotiek marta otrajā sestdienā. Iepriekšējā balsošana notiks 9., 10. un 11.martā.
	CVK atgādina, ka pašvaldību vēlēšanās katras pilsētas, novada un pagasta administratīvā teritorija veidos atsevišķu vēlēšanu apgabalu. Pašvaldībās ievēlējamo deputātu skaits ir atkarīgs no iedzīvotāju skaita: ja pašvaldībās dzīvo līdz 2000 iedzīvotāju, tiks ievēlēti septiņi deputāti, 2001 līdz 5000 iedzīvotāju - deviņi deputāti, 5001 līdz 20 000 iedzīvotāju - 11 deputāti, 20 001 līdz 50 000 iedzīvotāju - 13 deputāti, vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju - 15 deputāti, bet Rīgas domē tiks ievēlēti 60 deputāti.
	Deputātu kandidātu sarakstus pašvaldību vēlēšanām varēs iesniegt no 21. līdz 31.janvārim. Tos pieņems attiecīgās pašvaldības vēlēšanu komisija.
	Sarakstus varēs iesniegt politiskās partijas, partiju apvienības un vairākas partijas kopīgi, apvienību nereģistrējot. Pašvaldībās, kurās iedzīvotāju skaits vēlēšanu izsludināšanas dienā ir mazāks par 5000, deputātu kandidātu sarakstus varēs iesniegt arī vēlētāju apvienības.
	Tiesības piedalīties pašvaldību vēlēšanās ir balsstiesīgajiem Latvijas un ES dalībvalstu pilsoņiem, kuri dzīvo Latvijā un kuriem 90 dienas pirms vēlēšanu dienas, tas ir, 12.decembrī, ir reģistrēta dzīvesvieta attiecīgajā pašvaldībā.
	Pašvaldību vēlēšanām Centrālā vēlēšanu komisija ir apstiprinājusi 952 vēlēšanu iecirkņus. Arī pašvaldību vēlēšanās darbosies vēlētāju reģistra sistēma - katrs vēlētājs būs reģistrēts noteiktā vēlēšanu iecirknī, bet citā iecirknī balsot nevarēs.
	Līdz 1.janvārim Iekšlietu ministrijas Pilsonības un migrāciju lietu pārvaldes Iedzīvotāju reģistrs uz vēlētāju reģistrēto dzīvesvietu izsūtīs paziņojumu ar informāciju, kurā vēlēšanu iecirknī vēlētājs reģistrēts pašvaldību vēlēšanām.
	No 1.janvāra savu vēlēšanu iecirkni vēlētāji varēs noskaidrot, piezvanot uz CVK uzziņu tālruni 704 9999.
	Sākotnēji reģistrēto vēlēšanu iecirkni nomainīt varēs līdz 15.februārim jebkuras pašvaldības dzīvesvietas deklarēšanas vietā. Ja vēlētājs mainīs dzīvesvietu pēc 12.decembra, viņam saglabāsies tiesības vēlēt to pašvaldību, kurā viņš bija reģistrēts līdz 12.decembrim. 

Eiropā un pasaulē...

Latviju reklamēs CNN
Bens Latkovskis,  NRA  12/03/04     Jau nākamā gada sākumā CNN skatītāji visā pasaulē varēs skatīties klipus, kuros tiks reklamēta Latvija.
	Reklāmas klips būs četrdesmit piecas sekundes garš, un tam skatītājos jārada interese viesoties Latvijā. Pagaidām vēl nav droši izlemts, ka reklāmas klipu rādīs tieši CNN, taču, kā Neatkarīgajai pastāstīja Latvijas Tūrisma attīstības aģentūras (LTAA) direktors Uldis Vītoliņš, šī kompānija piedāvā vispievilcīgākos nosacījumus. Mēnesi ilgas reklāmas kampaņas maksās, sākot no 50 000 eiro, kas nav vērtējamas dārgi. Šodien Tūrisma attīstības aģentūrā tiek lemts, kurai no četrām reklāmas aģentūrām tiks uzticēts veidot reklāmas klipu, kuru rādīs televīzijā visā pasaulē. 
	Starp šīm aģentūrām ir tādas pasaules līmeņa reklāmas haizivis kā Adell Saatchi & Saatchi un Metro Leo Burnett & Cuba Studio, gan arī vietējā mēroga līdakas kā Vilks studija un Style Master"s Studio. Par to, kuras aģentūras idejai dot priekšroku, lems ekspertu grupa, kurā ir U. Vītoliņš, Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš, portāla Eiropa.lv redaktors Aivars Mackēvičs un citi.
	Ideja, ka Latviju nepieciešams reklamēt starptautiskajā televīzijas tīklā, radusies pirms pusotriem mēnešiem kādā apspriedē LTAA, kur bija sapulcējušies lielāko tūrisma aģentūru un viesnīcu pārstāvji. Šī ideja gan nav jauna, un savas valsts reklāmas klipus CNN regulāri rāda tādas tūristu iecienītas zemes kā Horvātija, Turcija un Spānija. Televīzijas reklāmas kampaņas ir organizējuši arī mūsu kaimiņi lietuvieši un igauņi.
ES satraucas, ka Eiropa var kļūt 
par Irākā apmācītu teroristu mērķi
LETA-DPA  12/04/04     Eiropa var kļūt par Irākā apmācītu teroristu mērķi, brīdina Eiropas Savienības (ES) īpašais pārstāvis cīņai ar terorismu Gijs de Vrīss.
	ES ir informēta, ka jauni musulmaņi no Eiropas dodas uz Irāku, lai tur piedalītos militārās apmācībās, bet daži no šiem musulmaņiem jau ir atgriezušies Eiropā, brīdina de Vrīss.
	Intervijā laikrakstam "Berliner Zeitung" de Vrīss norādījis, ka Nīderlandē vien pēc militārās apmācības Irākā atgriezušies 30 musulmaņi, bet visā ES viņus skaits sniedzas vairākos simtos.
	"Ne visi no viņiem ir ķērušies pie ieročiem", taču šī tendence rada bažas ES dalībvalstu vidū, norādīja de Vrīss, kurš arī kritizēja ES rezolūciju par aizsardzības pastiprināšanu pret terorismu lēno realizēšanu daudzās dalībvalstīs. 
Irākieši mācīsies Latvijas pieredzi 
Gunta Sloga,  Diena  12/06/04    Lai apgūtu Latvijas pieredzi pašvaldību vēlēšanu rīkošanā, reformu īstenošanā un arī tādos praktiskos jautājumos kā ūdensapgāde un atkritumu saimniecība, nedēļas nogalē Latvijā ieradās Irākas amatpersonu delegācija. Šis ir jau otrais Latvijas palīdzības projekts Irākai, ko Ārlietu ministrija (ĀM) sagatavojusi sadarbībā ar ANO Attīstības programmu, piesaistot arī Latvijas Pašvaldību savienību (LPS).
	Irākas Pašvaldību un būvniecības ministrijas ierēdņi tiks iepazīstināti ar Latvijas pašvaldību darba organizēšanu un vietējās infrastruktūras attīstību, vēsta ĀM. Viņi tiksies arī ar ĀM, Pašvaldību un reģionālo lietu ministrijas, Saeimas un Rīgas domes pārstāvjiem. LPS preses sekretāre Dace Zvirbule teica, ka irākieši dosies uz pašvaldībām Liepājā un Aizkrauklē, kur smelsies pieredzi. Viņiem esot interese tieši par praktiskiem jautājumiem - ūdens apgādi un attīrīšanu, atkritumu apsaimniekošanu, pašvaldību ceļu uzturēšanu un citām Irākā risināmām problēmām. LPS arī dalīšoties pieredzē par funkciju sadali starp valdību un pašvaldību, finanšu vadību un budžeta veidošanu.
	Šī ir jau otrā reize, kad Latvija palīdz irākiešiem. Jūnijā Rīgā ieradās Irākas kultūras ministra Mufida Muhammada Džavāda ed Džāzairi vadīta delegācija, kas apguva Latvijas prasmi sava kultūras mantojuma saglabāšanā. Latvija ir izteikusi vēlmi iesaistīties arī irākiešu drošības spēku apmācībā, taču konkrētu plānu šajā jomā pagaidām nav.
Runās par prezidentes vizīti Krievijā
LETA  12/07/04     Šonedēļ paredzēta divpusēja Latvijas un Krievijas ārlietu ministru tikšanās Briselē, kurā tiks pārrunātas iespējas parakstīt vairākus starpvalstu līgumus. Par to žurnālistus šodien informēja ārlietu ministrs Artis Pabriks pēc tikšanās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Tikšanās ar Lavrovu varētu notikt 8. decembrī un 9. decembrī plānotajā NATO ministru sanāksmē, uzzināja Ārlietu ministrijā. Pēc Pabrika teiktā, joprojām nav "iedarbināta" Latvijas un Krievijas starpvaldību komisija. Ja abām valstīm ātri un efektīvi izdotos parakstīt vairākus nozīmīgus līgumus, tad, iespējams, komisijai būtu vieglāk uzsākt darbu. Patlaban sagatavoti 15 dažādi līgumi, kas gaida parakstīšanu. Runājot par Krievijas prezidenta Vladimira Putina aicinājumu Baltijas prezidentiem apmeklēt 9. maija svinības Maskavā, Pab-riks atzina, ka patlaban ir pāragri runāt par šādas vizītes simbolisko nozīmi attiecību uzlabošanai. Lai vizīte notiktu, būtu vēlami "zināmi priekšdarbi" no abu valstu puses. Par šiem priekšdarbiem Pabriks iecerējis runāt arī ar Lavrovu. "Mēs izpētīsim, ko Krievijas puse gribētu redzēt, un tad skatīsimies," sacīja ministrs. "Mēs zinām, ka šie līgumi, kas stāv rindā, ir labi gan Latvijai, gan Krievijai - tā ka iespējas kompromisam ir."

Saimniecībā un biznesā...

Lata piesaiste eiro 
īstermiņā veicinās valsts eksportu uz ES
LETA  12/02/04    Lata piesaiste eiro, pastāvot zemam Latvijas nacionālās valūtas kursam pret Eiropas Savienības (ES) vienoto valūtu, īstermiņā veicinās valsts eksportu uz ES, šodien prognozēja "Nord/LB Latvija" Makroekonomiskās analīzes grupas speciāliste Olga Ertuganova. Vienlaicīgi mazināsies tekošā konta deficīts, imports no ES, samazināsies Latvijas iedzīvotāju pirktspēja un palielināsies inflācija. 
	Bankas resursu pārvaldes vadītājs Uldis Bušs norādīja, ka līdz gada beigām būtiskas izmaiņas eiro kursā nav gaidāmas, iespējams, ka varētu nedaudz pastiprināties ASV dolāra pozīcijas, ņemot vērā gada beigas un tirgus dalībnieku vēlmi fiksēt savu peļņu. Tomēr šī iespējamā ASV dolāra kursa celšanās netiek prognozēta tik būtiska, lai nozīmīgi mainītos lata/eiro kurss. 
	"Nord/LB Latvija" uzskata, ka arī eiro/lata kurss 60 santīmu apmērā par eiro būtu uzskatāms par zemu. 
	Ja lata piesaiste eiro notiktu brīdī, kad lata kurss pret eiro ir augsts, samazinātos inflācija, jo relatīvi zemas būtu importa cenas, šā iemesla dēļ arī  pieaugtu importa apjomi, nodrošinot tālāku Latvijas tautsaimniecības izaugsmi. 
	Negatīva ietekme būtu tiem uzņēmumiem, kas savu produkciju eksportē uz ES. "Nord/LB Latvija" pārstāvji uzsvēra, ka lata piesaisti eiro nosaka saistības, ko Latvija uzņēmusies, iestājoties ES. Viena no tām paredz eiro ieviešanu, ka priekšnosacījums ir lata kursa stabilitāte pret eiro. Tāpat bankas pārstāvji norādīja, ka lata piesaiste eiro patlaban ir kļuvusi par "dabisku" nepieciešamību, ņemot vērā Latvijas ciešāku integrāciju ES un tirdzniecības saišu stiprināšanu ar šo valstu savienību. Lai gan, piesaistot latu eiro, tiks novērtas lata/eiro kursa svārstības, kas pozitīvi ietekmēs inflāciju, tā būs augstāka nekā vidēji ES, prognozē  "Nord/LB Latvija". Ertuganova to skaidroja ar iedzīvotāju dzīves līmeņa palielināšanos, kas palielina cenu līmeni valstī, arī produktivitātes pieaugums atstāj ietekmi uz inflāciju. 
	Lata piesaiste eiro arī veicinās Latvijas nacionālās valūtas procentu likmju izlīdzināšanos ar eiro. Līdz ar to samazināsies latos izsniegto kredītu un piesaistīto noguldījumu procentu likmes. 
	"Nord/LB Latvija" ir pārliecināta, ka kopumā lata piesaiste eiro pozitīvi ietekmēs valsts tautsaimniecību, veicinot godīgu konkurenci uzņēmēju vidū, produktivitātes pieaugumu, ārējo tirdzniecību. Tajā pašā laikā negatīva ietekme varētu būt tiem uzņēmējiem, kas norēķinos izmanto ASV dolārus, jo lata svārstības pret šo valūtu būs ievērojamākas, sekojot eiro/dolāra kursa izmaiņām. 
Zemniekus uzmanīs no kosmosa
Juris Paiders,  NRA  12/04/04     ES tagad var pārbaudīt, cik godīgi tiek pieprasīti maksājumi katrā dalībvalstī.
	Lauksaimnieku deklarētās platības tiešmaksājumu saņemšanai paredzēts kontrolēt, izmantojot aerokosmiskos un satelītu fotouzņēmumus. 
	Latvijā šogad jau noticis satelītfotoattēlu pilotprojekts, bet Lietuvā jau trešdaļa kontrolējamo platību tiek pārbaudīta, izmantojot satelīta un aerofotoattēlus. 
	Pagājušajā nedēļā Budapeštā notika konference par moderno tehnoloģiju izmantošanu ES vienotās politikas realizēšanā, lai pārbaudītu, vai nenotiek blēdīšanās ar tiešajiem platību maksājumiem.
	Teorētiski fermeris vai zemnieks var pasūtīt kosmisko foto, lai noskaidrotu, cik liela ražība ir viņa apstrādātajai zemei, bet reāli komiskās tehnoloģijas ikdienas fermeru darbā var izmantot tikai milzīgu hektāru īpašnieki. Austrumeiropā un Latvijā maz ticams, ka tā vietā, lai aizsoļotu līdz lauka malai, zemnieks par simtiem eiro pasūtīs satelītfoto un pēc tā spriedīs, kā augsnei pietrūcis.
	Aerokosmiskie foto vairāk ir domāti kontrolējošajām institūcijām, lai pārbaudītu, vai deklarētais atbilst platībām dabā. Tieši kontrolējošie dienesti varētu būt galvenais jauno tehnoloģiju pircējs. Taču vienlaikus aerokosmiskās metodes ļaus ES kontrolēt, vai konkrētās valsts lauksamniecības dienesti godprātīgi veic savu lauksaimnieku pārbaudes. Tagad ES var pārbaudīt, cik godīgi tiek pieprasīti maksājumi katrā ES dalībvalstī. Pašlaik vienas aerofotopārbaudes vidējās izmaksas ir 100 eiro uz vienu saimniecību. Austrumeiropā, kur darbaspēks ir lēts, pārbaudīt deklarētā atbilstību patiesajam daudz lētāk ir, nosūtot cilvēku uz konkrēto saimniecību. Īpaši tāpēc, ka daudzas Latvijas saimniecības nemaz nesaņem tik lielu tiešu maksājumu apjomu. Latvijā kontrole, izmantojot satelītu, varētu būt dārgāka par pašu maksājumu apjomu.
	Pašlaik satelītfoto datu bāze tikai veidojas. 2003. gadā 15 tūkstošu km2 ES platības bija pārbaudāmi augstas izšķirtspējas satelītuzņēmumu datu bāzē. 2004. gadā pieejamās platības ir 50 tūkstošu km2, bet nākamgad būs pieejami 150 tūkstoši. Šie skaitļi nav iespaidīgi, jo Latvijas platība ir 64,6 tūkstoši km2, bet, piemēram, Francijas - 551,5 tūkstoši.
	ES pašai nav savu pavadoņu, tāpēc tā kontrolei var izmantot aerofotoattēlus, kuru izmantošana ir visai dārga, vai arī ASV pavadoņus IKONOS vai QuickBird.
	Šie abi pavadoņi ir domāti militāriem mērķiem, bet daļu to jaudas var izmantot arī civiliem mērķiem par samaksu. 
	Piemēram, QuickBird orbīta atrodas 450 km augstumā. Maksimālā fotoattēla izšķirtspēja ir 61 centimetrs, ja fotografējamā virsma ir pilnīgi vertikāla, un 72 cm, ja pavadonis atrodas 25 grādu leņķī pret fotografējamo virsmu. Tie, kas kinofilmās (piemēram, ASV filmā Valsts ienaidnieks) ir redzējuši, ka satelītattēlā redzams automašīnas numurs vai cilvēka seja, ir jāapbēdina. Satelītuzņēmumā nepamanīs pat vienu ejošu cilvēku, jo cilvēka izmēri skatoties no augšas ir mazāki par maksimālo izšķirtspēju. Turklāt nav tā, ka jūs vēlaties satelītuzņēmumu tūlīt un tas būs uz jūsu galda pēc piecām minūtēm. QuickBird ar maksimālo izšķirtspēju ir virs katra 45. platuma grāda vietas vidēji reizi septiņās dienās. Dažās sekundēs jāpagūst izdarīt uzņēmumu. Ja objektu aizsedz mākoņi, jāgaida vēl septiņas dienas. Maksimālās izšķirtspējas attēli ir daudz dārgāki, un kontroles vajadzībām parasti lieto attēlus ar 2-3 metru izšķirtspēju, kuri ir lētāki un praktiskāki.
	
Jaunā valdība sola celt saulītē zinātni, 
lai izveidotu zināšanu ekonomiku 
Ilze Grīnuma,  Diena  12/04/04     Kā vienu no pieciem nākamā gada valsts neatliekamajiem uzdevumiem jaunā valdība izvirza tautsaimniecības konkurētspējas uzlabošanu, ko gatavojas sasniegt, piesaistot ražošanai zinātni. Lai to izdarītu, jāizveido nopietna lietišķo pētījumu sistēma iepriekš par prioritārām noteiktās tautsaimniecības nozarēs, uzskata valdības deklarācijas konsultants ekonomists Edmunds Krastiņš (TP). Lai to izveidotu un kopā ar uzņēmējiem sāktu īstenot, jau no 2005.gada 1.janvāra zinātnei jāpalielina finansējums, - tā zinātnieki. Ministri to sola nodrošināt.
	"Gluži vienkārši nepieciešama nauda," tā valdības deklarācijā solīto tautsaimniecības uzplaukumu, "ietverot zināšanu ekonomikas izveidošanu", komentē jaunā izglītības ministre Ina Druviete (JL). Viņa uzskata, ka zinātnes finansējums turpmāk ik gadu jāpalielina par 0,15% no iekšzemes kopprodukta (IK), kas, pēc zinātnieku aprēķiniem, ir par 6-7 miljoniem latu vairāk. Par šo summu varētu veikt tautsaimniecībai nepieciešamos projektus un attīstīt letoniku, lai kliedētu bažas par zūdošo nacionālo identitāti, stāsta I.Druviete.
	E.Krastiņš bilst, ka tik vienkārši tomēr nevarēs: "Jārada pavisam jauns mehānisms, kā valsts piešķir naudu zinātnei." Viņaprāt, ar to arī jaunā valdība sāks. Prioritāte būs tiem zinātniekiem, kuri kopā ar uzņēmējiem gatavi strādāt pie konkrētiem projektiem. Tieši šo pozīciju gatavs valdībā aizstāvēt ekonomikas ministrs Krišjānis Kariņš (JL): "Ja tagad neattīstīsim augstās tehnoloģijas un cilvēkus, kuri ar tām strādās, nākotnē, kad vairs nebūsim pievilcīgs lētais darbaspēks, paliksim bez darba." Viņš domā, ka 2005.gada valsts budžeta sastādīšanas laikā tas tiks ņemts vērā.
	Zinātniskās darbības likumprojekta otrā lasījuma redakcijā zinātnei ikgadējs 0,1% no IK pieauguma jau paredzēts. Tomēr tieši tāpēc Tautas partiju pārstāvošais finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, kurš turpina darbu arī jaunajā valdībā, likumprojekta tālāko virzību apturēja. Jaunās valdības deklarācijas zinātnes sadaļā konkrēts pieauguma procents nav minēts. Līdz 2010.gadam tiek solīts zinātnei nodrošināt vismaz 3% finansējumu no IK, kur vismaz 1% ir valsts daļa.
	Zinātniekus valdības deklarācijas akcents uz tā dēvēto zināšanu ekonomiku iepriecina, lai arī to solījušas jau iepriekšējās valdības. Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents Juris Ekmanis stāsta - tieši zinātnieki likumprojekta virzībā galīgajam lasījumam ieteica noteikto 0,1% papildu summas "nevis vienkārši kaut kur sabērt algās vai tamlīdzīgi", bet novirzīt tikai projektiem kopā ar uzņēmējiem. "Visu šo laiku ir bijis, ka zinātniekam ar savu ideju pie uzņēmēja jāiet plikām rokām," teic J.Ekmanis. Tāpēc sadarbība nav veikusies. Šī pozīcija skaidrota arī Saeimas frakcijās.
	Valdības deklarācijā ierakstītie zinātnes un ražošanas sasaistes solījumi, palielinot finansējumu, ir visciešākajā veidā saistīti ar 2000.gadā Eiropas Savienības (ES) Eiropadomes - augstākā lēmumu pieņemšanas līmeņa - akceptēto tā dēvēto Lisabonas stratēģiju. Tā nosaka ES ekonomikas attīstības virzienus līdz 2010. gadam, kas panākami ar zinātnes attīstību. Tai ES valstīs jāatvēl ne mazāk kā 3% no IK.
	J.Ekmanis piesardzīgi cer, ka nākamais gads tad arī būs tas "grūdiena gads" ceļā uz zināšanu ekonomiku, jo šis nosacījums Latvijai nu jāpilda kā pilntiesīgai ES dalībvalstij. 2005.gadā Eiropadome sanāks uz savas stratēģijas tā dēvēto vidusposma analīzi, kurā arī Latvijai būs jāatskaitās par tās labā paveikto.
Lētā ražošana atstāj Latviju 
Jara Sizova, Anna Rancāne,  Diena  12/06/04     Vienkāršās operācijas un izejvielu apstrāde pamazām klusi pārceļas uz austrumiem.
	Kādreiz investoriem īpaši vilinošās zemās darbaspēka un energoresursu izmaksas Latvijā pakāpeniski kļūst par pagātni, un uzņēmēji, optimizējot ražošanas tēriņus, pārceļ vienkāršākās ražošanas darbības tālāk uz austrumiem - Krieviju, Ukrainu vai Āziju. Daži veido ražotnes tuvāk izejmateriāliem, daži - tuvāk noieta tirgum, un šo tendenci var novērot gan pārtikas, gan tekstila noizarē, gan metālapstrādē un kokapstrādē. "Es neticu, ka Latvijā ražošanas kā tādas nebūs, taču mums jāiet inovāciju virzienā, jādomā par ražošanu ar augstu pievienoto vērtību, jo ražošana ar zemāku vērtību ar laiku kļūs dārgāka nekā austrumu kaimiņvalstīs, kaut vai pie pašas robežas," Dienai atzīst Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras ģenerāldirektors Jānis Leja.
	Viņš min, ka vienkāršo šūšanas cehu no Latvijas uz Pleskavas apgabalu jau pārcēlis kāds Zviedrijas investors. Rēzeknes uzņēmums ar Vācijas kapitālu Rezekne Fashion slēdz savu darbību, ko, pēc aģentūras LETA ziņotā, akcionāri skaidro ar ražošanas neizdevīgumu Latvijā pēc iestāšanās Eiropas Savienībā. Arī ugunsdzēšamo aparātu ražotājs Valpro plāno atteikties no izejvielu ievešanas Latvijā un pasūtīt Krievijā daļēji apstrādātu produkciju, bet Latvijā izgatavot no tās galaproduktu ar augstu pievienoto vērtību.
	"Metālapstrādē konkurence pasaules tirgū ir ļoti spēcīga, tirgus ir piesātināts. Rietumu lielie mašīnbūves uzņēmumi jau pārceļas uz Āziju. Latvijā pagaidām šis nav aktuāls jautājums, taču vairāki uzņēmumi to apsver," Dienai saka Metālapstrādes un mašīnbūves rūpniecības uzņēmēju asociācijas prezidents Vilnis Rantiņš.
	Viens no tādiem uzņēmumiem ir Valpro, kas gatavojas stiprināt savu konkurētspēju, pārceļot vienkāršākas ražošanas operācijas uz Krieviju. Finanšu konsultants Jānis Lielcepure, kurš ar partneri Ģirtu Rungaini iegādājās Valpro kontrolpaketi, Dienai atzīst, ka ar laiku ārpus Latvijas varētu izvietot līdz 30% ražošanas. Pirmais solis ir sākotnējās apstrādes pārcelšana tuvāk izejvielām - metalurģijas kombinātam. Darbaspēka izmaksas nav galvenais iemesls, taču J.Lielcepure atzīst, ka tās Latvijā pieaug, bet Krievijā kopumā lētāks ir gan darbaspēks, gan energoresursi un infrastruktūras izmantošana. Viņaprāt, šāda pārcelšanās, atstājot Latvijā ražošanu ar kvalificētu darbaspēku, kas rada augstāku pievienoto vērtību, valstij būs tikai izdevīga.
	Konsultāciju uzņēmuma Laika stars pārstāvis Juris Cinītis Dienai skaidro, ka, piemēram, kokapstrādes uzņēmumi Latvijā ir "pārinvestējušies" iekārtās un sāk izjust izejvielu trūkumu, tādēļ vecās iekārtas viņi var pārcelt uz tuvākām austrumu kaimiņvalstīm un sākotnējo apstrādi veic tur, piemēram, Krievijā, kas ierobežoja neapstrādātās apaļkoksnes izvešanu no valsts. 
	Kokapstrādes uzņēmums Lindeks, kas pavasarī atvēra ražotni Baltkrievijā, toreiz skaidroja, ka Latvijā konkurence kokmateriālu tirgū ir izkropļojusi izejvielu cenas, kas arī kļuva par pamudinājumu meklēt iespējas iegūt kokmateriālus par zemāku cenu. Baltkrievijas likumdošana faktiski nepieļauj neapstrādātu kokmateriālu izvešanu, tādēļ Lindeks izveidoja kokzāģētavu uz vietas, nodibinot kopuzņēmumu Sklov Forest, kurā Lindeks pieder 70 procentu. 
	J.Cinītis stāsta, ka daudzi ražotni pārceļ tuvāk tirgum, kā to, piemēram, izdarījusi Laima, kas sākusi ledeņu ražošanu Uzbekistānā, jo šajā reģionā produkcijai ir labāks noiets un var ietaupīt uz transportēšanas izdevumu rēķina. Rīgas piena kombināts, izvairoties no pārtikas eksporta problēmām Krievijā un ārkārtīgi stingrām prasībām, izmantojot Krievijas salīdzinoši zemākās ražošanas izmaksas un neierobežotu izejvielu pieejamību, pārpirka Krievijas rūpnīcu un sāka ražošanu uz vietas.
	J.Leja atzīst, ka ar laiku salīdzinošais izdevīgums ražot Latvijā zemo izmaksu dēļ pazudīs. To pierāda Rezekne 
	Fashoin aiziešana - par šo uzņēmumu Darba inspekcija nepārtraukti saņēma sūdzības, jo "uzņēmējs vēlējās, cik vien var, ekonomēt uz darbinieku rēķina, taču rēzeknieši vairs nav tik neizglītoti un prot aizstāvēt savas likumā paredzētās tiesības", Dienai sacīja Valsts darba inspekcijas Rēzeknes sektora vadītāja Ligita Šķirmante.
	Turpmākai attīstībai Latvijā nepieciešams turpināt piesaistīt investīcijas ražošanai, kas balstās uz zināšanām, norāda J.Leja "Pie mums plūst investīcijas tieši šādās ražotnēs, un par tām būtu jācīnās. Mums ir vēl lētāks darbaspēks, taču ir nepiedodami to minēt kā argumentu investoriem par labu ražošanas izvietošanai Latvijā," viņš piebilst.
Šā gada budžeta izdevumus 
iecerēts palielināt par 25,5 miljoniem latu 
LETA  12/07/04    Veicot grozījumus šā gada valsts budžetā, Ministru kabinets iecerējis kopējo izdevumu apjomu palielināt par 25,5 miljoniem latu, budžeta deficītam sasniedzot 1,8% no iekšzemes kopprodukta (IKP).
	Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP), šodien valdību iepazīstinot ar ministrijas sagatavoto budžeta grozījumu projektu, informēja, ka valsts pamatbudžeta ieņēmumi tiek prognozēti 1,428 miljardu latu apmērā, bet izdevumi - 1 623 miljardi latu, kas ir par 18,8 miljoniem latu jeb 1,2% vairāk, nekā iepriekš plānots.
	Valsts speciālā sociālās apdrošināšanas budžeta ieņēmumi un izdevumi tiek prognozēti attiecīgi 652,6 miljonu latu un 609,9 miljonu latu apmērā. Valsts speciālā budžeta izdevumiem tiek paredzēts samazinājums par 0,2 miljoniem latu, salīdzinot ar iepriekš plānoto.
	Valsts konsolidētā budžeta ieņēmumi šogad tiek prognozēti 2,066 miljardu latu apmērā, bet izdevumi - 2,211 miljardu latu apmērā.
	Valsts pamatbudžetā nodokļu ieņēmumu prognoze, grozot budžetu, tiks palielināta par 38,3 miljoniem latu līdz 999,7 miljoniem latu, tai skaitā uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumu prognozi šim gadam ir iecerēts palielināt par 21 miljonu latu līdz 126,6 miljoniem latu, akcīzes nodokļa - par 11,7 miljoniem latu līdz 234 miljoniem latu, muitas nodokļa - par 5,1 miljonu latu līdz 16,3 miljoniem latu, izložu un azartspēļu nodevas un nodokļa - par 1,1 miljonu latu līdz 7,7 miljoniem latu.
	Valsts speciālajā budžetā valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu prognoze palielināta par 11,6 miljoniem latu līdz 636,1 miljonam latu.
	Šā gada budžeta grozījumi ir sagatavoti, lai maksimāli atslogotu nākamā gada budžeta izdevumus, uzsvēra ministrs, norādot, ka valdībai jārūpējas par nākamā gada budžeta deficīta samazināšanu. Turklāt valdībai nākamā gada budžetā ir jāatrod 34,5 miljoni latu veselības aprūpes sistēmas krīzes pārvarēšanai.
	Grozot budžetu, šogad pie papildu izdevumiem varētu tikt Ministru kabinets, lai segtu kompensācijas iepriekšējās valdības locekļiem 134 688 latu apmērā, kā arī nodrošinātu jaunizveidotā Īpašu uzdevumu ministra elektroniskās pārvaldes lietās sekretariāta darbību, kam nepieciešami 12 202 lati. 
	2,45 miljonus latu valdība varētu iemaksāt Eiropas Investīciju bankā, 14,04 miljonus latu - Eiropas Savienības kopējā budžetā, 1,73 miljonus latu varētu atvēlēt Iekšlietu ministrijai robežbūves projektiem, vienu miljonu latu - Izglītības un zinātnes ministrijai Latvijas Olimpiskās komitejas kredīta atmaksai.
	Paredzēts veikt arī citus izdevumus, kurus var pārcelt no nākamā gada, tai skaitā divus miljonus latu varētu izmaksāt tiešajos maksājumos lauksaimniekiem. Zemkopības ministrija gan ierosināja šo summu palielināt līdz 10-15 miljoniem latu.
	Šā gada budžeta grozījumos paredzēta arī līdzekļu pārdale starp ministriju programmām, kā arī precizēti ārvalstu finanšu palīdzības apjomi.
	Līdz sestdienai, 11.decemrim, paredzēta valdības ārkārtas sēde. Ministrijas vēl varēs iesniegt savus precizējumus budžeta grozījumiem. Pirmdien, 13.decembrī, valdība plāno grozījumus budžetā iesniegt izskatīšanai Saeimā, un tiek prognozēts, ka galīgajā lasījumā tos parlaments varētu pieņemt 20.decembrī. 
Algu moratorija nebūs 
Evija Ercmane,  Diena  12/07/04     Jaunā valdība inflāciju pašlaik plāno palēnināt, samazinot budžeta deficītu.
	Budžeta deficīts tiks samazināts jau šā gada budžeta grozījumos, un nākamgad budžeta iztrūkums varētu sarukt līdz 1,5%. Šis plāns ir galvenais jaunās valdības ierocis cīņā ar joprojām augsto inflāciju. Par citiem konkrētiem soļiem preču un pakalpojumu cenu pieauguma apturēšanai valdība vēl lems, jo tai "praktiski vēl nav bijusi neviena sēde", Dienai skaidroja finanšu ministra Oskara Spurdziņa (Tautas partija) preses pārstāvis Modris Sprudzāns. Algu palielināšanas moratoriju premjers tomēr neieteiks.
	Pašlaik Latvijā ir augstākais cenu pieaugums ES valstīs. Ekonomisti norāda, ka tikai ar budžeta deficīta samazināšanu valdība inflācijas tempus jūtami neietekmēs. Lai to nobremzētu, nepieciešami vēl vairāki soļi, piemēram, pakāpeniska, nevis strauja energoresursu cenu un sabiedriskā sektora darbinieku algu palielināšana. Makroekonomikas eksperti norāda, ka valdībai būtu jānosaka dažas prioritātes, kuru dēļ būtu vērts atteikties no mazsvarīgākiem plāniem, tādējādi samazinot valsts sektora tēriņus. 
	"Būtiskākais instruments, kā nākamgad ietekmēt inflāciju, ir budžeta deficīta samazināšana līdz 1,5 vai augstākais 1,8% pašreizējo 2% vietā," finanšu ministra viedokli Dienai pauda M.Sprudzāns. Budžeta deficīta samazināšana būtu iespējama, pateicoties straujajam iekšzemes kopprodukta pieaugumam un labāk iekasētiem nodokļiem.
	Ministrs esot kategoriski noraidījis iespēju samazināt līdzfinansējumu ES fondu apgūšanai, uzsverot, ka nākamgad būtu jāapgūst pēc iespējas vairāk ES fondu līdzekļu. Pagājušajā nedēļā pēc valdības deklarācijas sastādīšanas TP pārstāvis Edmunds Krastiņš Dienai gan norādīja, ka inflācijas samazināšanas nolūkos, piešķirot līdzfinansējumu, būtu lietderīgi izvērtēt prioritātes. Pirmdien E.Krastiņš atzina, ka šāda līdzfinansējuma samazināšana ir "bīstams ceļš", un vienlaikus uzsvēra, ka gada sākumā "nevajag uzreiz uzpūst liekus [budžeta] izdevumus, jo grozījumos, ja tiešām būs vajadzība pēc naudas projektu finansēšanai, to varēs pielikt". 
	Ekonomisti norāda, ka nedrīkstētu pieļaut ES fondu līdzfinansējuma samazināšanu. "Fondu nauda bija svarīgs arguments, stājoties ES," saka Banku augstskolas maģistrantūras vadītāja Margarita Dunska un piebilst, ka inflāciju būtu iespējams samazināt, pārskatot valsts pārvaldes struktūru atbildību un darbinieku funkcijas, kas bieži pārklājas. Ekonomistu apvienības 2010 pārstāvis Uldis Osis norāda, ka valdības izdevumus būtu iespējams apcirpt, atsakoties no dažādiem celtniecības darbiem, piemēram, cietumu būvēšanas. Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras ģenerāldirektors Jānis Leja uzskata, ka inflāciju var ierobežot, sabalansējot energoresursu cenu kāpumu. 
	Pirmdien jaunā valdība bija atteikusies ne tikai no ES fondu līdzfinansējuma pārskatīšanas, bet arī no algu nepalielināšanas plāna. Pagājušajā nedēļā jaunais premjers Aigars Kalvītis (TP) publiski paziņoja, ka viena no iespējām samazināt inflāciju būtu sabiedriskā sektora un budžeta iestāžu darbinieku algu palielināšanas atlikšana. Pirmdien viņš Dienai uzvēra, ka šādu priekšlikumu valdībā nevirzīs. Tas būtu tikai viens radikāls risinājums, skaidroja premjers. 
	Ekonomisti uzskata, ka valdībai būtu nepieciešams plāns skolotāju, mediķu un ierēdņu algu celšanai vairāku gadu garumā. A.Kalvītis sola, ka rīcības plāns taps jau tuvākajā laikā. 
Kalvītis satraukts 
par ārvalstu ietekmi uz Latvijas ekonomiku
LETA  12/07/04     Drošības dienestiem būtu jāanalizē, kāda ir ārvalstu ietekme uz Latvijas ekonomiku, intervijā laikrakstam "Diena" norāda premjers Aigars Kalvītis (TP). 
	"Ir viena lieta, kas šobrīd ir ļoti svarīga. Mums ir visādas drošības iestādes. Bet mums nav pilnīgi nekādas informācijas, kas notiek mūsu ekonomikā ārvalstu investīciju piesaistes lietā. Ir dažādi ofšori, kas iegulda, tie ir gan vietējie, gan, nav izslēgts, arī Krievijas cilvēki," skaidro valdības vadītājs. 
	Viņš uzsver, ka Latvija ir maza valsts, bet lielu, ietekmīgu Krievijas uzņēmēju vidū tiek baumots, ka ar Latviju jācīnās ar ekonomiskām metodēm - "vienkārši izpērkot". 
	"Šinī jomā mums nopietnas informācijas praktiski nav, tikai dzirdam - viens ir nopircis māju Vecrīgā, otrs Jūrmalā -, bet tie, domāju, ir tikai tādi ziediņi. Mēģināsim tuvākajā laikā veidot ekonomiskās analīzes dienestu, lai novērtētu draudus, kas Latvijai var rasties, ja mūsu ekonomika pilnīgi legālām metodēm kļūs ļoti ietekmējama no kaut kādām ārvalstīm. Šāds darbs vispār nav veikts," akcentē Kalvītis. 
	Kā norāda premjers, lai arī to apstiprināt neviens nevar, ir dzirdēts, ka viena no Krievijas stratēģijām ir izpirkt Latviju, lai iegūtu ietekmi. "Domāju, ka mēs uzliksim tādu dienestu, lai varētu saprast, kas tad īsti ir tie mūsu patiesie investori," sola Ministru prezidents. 
	Viņš pieļauj, ka šādu analīzi varētu veikt arī Satversmes aizsardzības birojs. 
Lats piesaistot devalvēsies
Bens Latkovskis,  NRA  12/08/04     Vakar dolāra vērtība attiecībā pret eiro sasniedza kārtējo minimumu. Latvijai tas ir būtiski jau tāpēc vien, ka no nākamā gada 1. janvāra Latvijas nacionālā valūta - lats - vairs nebūs piesaistīts SDR valūtas grozam, bet gan eiro. Šobrīd eiro vērtībai ir tendence augt, un nav pamats domāt, ka līdz gada beigām situācija varētu būtiski mainīties. Īstenojot lata pārsaisti pie dārgā eiro, faktiski notiek lata devalvācija.
	No ekonomiskā viedokļa, to nekādā ziņā nevar vērtēt tikai negatīvi. Ieguvēji šajā situācijā būs eksportētāji uz eirozonas valstīm, kuri šobrīd, konvertējot par eksportēto produkciju saņemtos eiro latos, paliek zaudētāji. Tajā pašā laikā no eirozonas importēto preču cenas pieaugs, tādējādi pastiprinot inflācijas spiedienu. 
	Izveidojas paradoksāla situācija. Ja Latvijas Banka līdz šim bijusi galvenā trauksmes cēlāja par augsto inflācijas līmeni Latvijā, tad tieši Latvijas Bankas pasīvā politika, vilcinoties pārsaistīt latu pie eiro, var izrādīties par galveno inflācijas dzinuli. Latvijas Bankai bija visas iespējas veikt lata pārsaisti jau agrāk, kad eiro kurss nebija tik augsts, taču tā to nedarīja, aizbildinoties ar ārējās tirdzniecības valūtu struktūru un iepriekš pieņemtiem lēmumiem.
	No otras puses, neviens valūtas tirgus dalībnieks nespēj daudzmaz droši prognozēt, kā notikumi attīstīsies pat tuvāko stundu, kur nu vēl pusgada vai gada laikā. Arī Latvijas Banka nav nekāds orākuls, kurš varēja jau pirms dažiem gadiem izskaitļot, ka lats jāpārsaista pie eiro, kad šis kurss nebija tik augsts. Tāpēc nebūtu korekti ar atpakaļejošu datumu pārmest Latvijas Bankai apzināti kaitniecisku darbību.
	Turklāt šobrīd Latvijas Bankas netīkamo ekonomisko indikatoru vidū nav vienīgi augstā inflācija, bet arī augstais maksājumu bilances tekošā konta deficīts. Piesaistot latu eiro brīdī, kad lata kurss ir zems, varētu uzlaboties Latvijas ārējās tirdzniecības bilance, jo tādējādi tiktu veicināts eksports un samazināts imports, kas savukārt varētu samazināt tekošā konta deficītu.
	Diemžēl Latvijas patēriņā importam ir milzu nozīme, un importa preču padārdzināšanās vistiešākajā veidā ietekmēs visplašākos iedzīvotāju slāņus. Latvijai jau tā ir viena no zemākajām pirktspējām starp Eiropas Savienības valstīm, taču, veicot lata pārsaisti pie eiro zema lata kursa apstākļos, šī pirktspēja vēl vairāk samazināsies.
	Daži analītiķi prognozē, ka nākamā gada sākumā eiro vērtība varētu samazināties attiecībā pret dolāru. Teorētiski Latvijas Banka varētu atlikt lata pārsaisti, taču šādu riskantu un nenoteiktu soli diez vai Latvijas Bankas konservatīvā vadība uzdrīkstēsies.

Izglītībā...

Eksāmeni atklāj krasas 
skolēnu snieguma atšķirības starp rajoniem 
Ilze Grīnuma,  Diena  12/02/04     Lai arī skolu reitingi izglītības sistēmas ierēdņiem ir tabu, eksaminācijas centrs atzīst - prestižās skolas tomēr nav mīts. Jaunākā centralizēto eksāmenu (CE) rezultātu statistika liecina, ka tieši galvaspilsētas centrs šajā ziņā ir vislabākais valstī. Kopumā rezultāti atklāj vairākas nopietnas tendences. Tomēr, kā atzīst vienīgā eksāmenu pētījuma autore Irina Jemeļjanova, Latvijā tie ir "pliki skaitļi", lielākoties bez tālākas to cēloņu un seku analīzes. Citur pasaulē CE ir nopietna izglītības politikas sastāvdaļa.
	Ja Draudzīgā aicinājuma (DA) fonda veidotā skolu reitinga favorītus salīdzina pēc to rādītājiem centralizētajos eksāmenos, atklājas, ka lielo pilsētu un rajona centru skolās, visbiežāk ģimnāzijās, augsti sasniegumi ir arī CE. Lauku skolu grupa ir vājāka kopumā, un tajā vērojamas krasākas atšķirības. DA reitinga pamatā ir skolēnu sasniegumi mācību olimpiādēs un zinātniskajās konferencēs.
	Tādējādi šā reitinga labāko sasniegumu pusē (sarakstā ir ap 250 skolu) nav daudz to skolu, kuras lepojas ar savu skolēnu labajiem CE rezultātiem. Valstī vislabākie sasniegumi ir skolēniem, kuri mācās Rīgas centra skolās - Rīgas Valsts 1.ģimnāzijā, 3. un 49.vidusskolā, N.Draudziņas ģimnāzijā, Centra humanitārajā vidusskolā u.c. Tām pa pēdām seko Zemgales priekšpilsēta, kur atrodas Angļu ģimnāzija, Ziemeļvalstu ģimnāzija, Āgenskalna Valsts ģimnāzija u.c.
	Standartizētus pārbaudījumus Izglītības satura un eksaminācijas centrs (ISEC) sāka pakāpeniski ieviest 1997.gadā. Šogad visā valstī vienoti jeb centralizēti tika laboti 16 eksāmeni, kuru rezultāti vienlaikus bija pamats augstskolu uzņemšanas konkursos.
	Dienas padziļināti pētītie angļu valodas un matemātikas eksāmenu rezultāti atklāj ne tikai ievērojamas atšķirības starp galvaspilsētas centra un pārējām skolām valstī. Krasi kontrasti ir arī starp dažādu rajonu skolēnu zināšanām. Svešvaloda ir obligātais eksāmens, matemātika - izvēles. Skolēnu zināšanas abos priekšmetos ir visbiežāk izmantotais starptautiskais izglītības kvalitātes indikators. Atšķirības vērojamas arī pārējos pārbaudījumos.
	Vairākos rajonos vājas zināšanas skolēniem ir gadu no gada un nereti tajos pašos priekšmetos. Tāpat atklājas: vāji rādītāji ar katru gadu kļūst aizvien sliktāki, labi turpina uzlaboties. Piemēram, Liepājas rajonā 2001.gadā matemātikā 45% skolēnu sasniedza tikai divus zemākos novērtējuma līmeņus E un F, šogad - 60%. Līdzīgi zems rādītājs rajona skolēniem ir arī angļu valodā. CE vērtējums ir sešos līmeņos, kur A ir visaugstākais, bet F - viszemākais.
	Valstī kopumā rezultāti matemātikā nedaudz uzlabojas, angļu valodā - nedaudz pazeminās. ISEC vadītājs Māris Krastiņš uzskata, ka eksāmeni rāda tendences, bet nevar būt viennozīmīgs izglītības kvalitātes rādītājs. Analizējot vidējos rezultātus valstī, jāņem vērā, ka trūkst, ar ko salīdzināt. Tāpēc detalizētāk ISEC analizē datus tieši rajonu līmenī. Tiesa, kā atzīst PB finansētā izglītības projekta eksperte I.Jemeļjanova - tā ir mehāniska rezultātu apstrāde, nevis cēloņu un seku izpēte. 
	Abi ierēdņi uzsver, ka rajonos eksāmenu rezultātu analīze ir svarīga izglītības pārvalžu darba sastāvdaļa. Abi kā piemēru min Gulbenes rajonu, kuram no zemiem rādītājiem izdevies pacelties uz 6.vietu rajonu vidējo rezultātu reitingā. Arī Liepājas rajonā Dienai atzīst, ka sliktie rezultāti tiek cītīgi analizēti, bet konkrēti cēloņi un iespējas ar tiem cīnīties nav atrastas.
	Vairāki aspekti ietekmē salīdzinājumu starp rajoniem: profesionālās izglītības iestāžu īpatsvars, jo to rezultāti ir ievērojami sliktāki, skolēnu sadalījums pa dzimumiem, jo jaunietēm rezultāti ir ievērojami labāki, rajona pašvaldību sociāli ekonomiskā situācija. Savukārt salīdzinājumā starp skolām jāņem vērā skolēnu skaits, eksāmena licēju skaits, skolas izglītības programmas virziens. Tieši tāpēc ISEC atturas veidot publiskus skolu reitingus. 
	"Visā pasaulē standartizētie eksāmeni tiek izmantoti kā viens no izglītības kvalitātes rādītājiem un īpaši pētīts," stāsta I.Jemeļjanova. Ja atšķirības starp rajoniem ir tik krasas, tad ministrijas uzdevums ir secināt, kāpēc tā ir un vai ar vienu izglītības politikas sistēmu visos rajonos var sasniegt vienādus izglītības kvalitātes rādītājus. Ja nevar, tad iespējamās sekas ir deformēts nosacījums par visiem vienādi labas izglītības pieejamību.
	Lietuvā eksāmenu rezultātu pētījumiem izveidota īpaša institūcija. Savukārt starptautiskie pētījumi liecina, ka cilvēka rezultāti standartizētajos eksāmenos lielākoties nosaka viņa turpmāko karjeru. 
Vidējā izglītība varētu būt obligāta 
Ilze Grīnuma,  Diena  12/06/04     Vidējo izglītību ieguvušo skaits Latvijā ir vismazākais Eiropā, un situāciju var uzlabot tikai tās obligātums, uzskata jaunā izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL). Šis mērķis ierakstīts arī valdības deklarācijā, konkrētu termiņu pārmaiņām neminot. Pāreja būs pakāpeniska, ar to saprotot arī, piemēram, desmit gadus, Dienai sacīja ministre.
	"Te pat nav jāpamato - brīva tirgus apstākļos Eiropā tā būs nepieciešamība," uzskata I.Druviete. Šogad janvārī Eiropas Komisija publiskoja Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu un toreiz vēl kandidātvalstu progresa ziņojumu, kurā analizēti 29 dažādi izglītības kvalitātes indikatori. Kā Diena rakstīja, Latvijā ir 71,2% jauniešu 22 gadu vecumā ar vidējo izglītību, un tas ir trešais zemākais rādītājs ES. 
	Lai sasniegtu mērķus, kurus ES savai attīstībai izvirzījusi līdz 2010.gadam, šim rādītājam būtu jābūt 85%. "Kas notiks, ja kāda valsts nesasniegs vai nevēlēsies sasniegt šos indikatorus? Nekas, tā vienkārši paliks tur, kur bijusi," iepriekš Dienai pauda Briselē strādājošais izglītības politikas eksperts Guntars Catlaks. Lēmums obligātas vidējās izglītības vietā noteikt pamatizglītību pieņemts 90.gadu sākumā.
	I.Druviete norāda, ka izvirzītais mērķis ir tikai konceptuāls. Pirms tam ikvienam ieinteresētajam būs iespēja izteikt "visus par un pret". Pāreja uz obligātu vidējo izglītību - gan vispārējo, gan profesionālo - notiks pakāpeniski. Arī tam mehānismi vēl jāizdomā. 
	Pozitīvi ieceri vērtē Izglītības vadītāju asociācijas prezidente Laima Grebska: "Ar pamatizglītību tiešām sen jau nepietiek." Pedagoģe ilgajos darba gados novērojusi, ka atšķirība starp deviņas un divpadsmit klases skoloto ir milzīga.
Studentiem jāmācās sportot 
Evija Cera,  NRA  12/07/04     Sākot ar 2004./2005. mācību gada pavasara semestri, Latvijas Universitātē (LU) paredzēts ieviest obligātās sporta nodarbības visiem pirmā studiju gada studentiem.
	"Tā būs iespēja visiem studentiem nodarboties ar sportu," atzīst LU Sporta centra vadītājs Jānis Melbārdis. Viņš uzskata, ka obligātām sporta nodarbībām ir jābūt. "Redzot, kāds ir studentu fiziskais stāvoklis, kā jaunatne pavada brīvo laiku, tas būtu nepieciešams." Līdz šim sporta nodarbību studenti varēja izvēlēties starp C daļas priekšmetiem un saņemt kredītpunktus. Vai arī turpmāk sportošanai tiks piešķirti kredītpunkti, J. Melbārdis nezināja, taču ieskaite gan būs jākārto noteikti. Vai noteicošais būs apmeklējums, testi, piedalīšanās pasākumos, vēl neesot izlemts, taču "GDA normas jākārto nebūs".
	Lai sakārtotu sporta bāzes mācību darbam un apzinātu, cik daudz studentu izvēlas konkrētas sporta nodarbības, šīs nedēļas laikā pirmkursnieki aicināti piereģistrēties LU Veselības un sporta izglītības nodaļā. Augstskolas piedāvātie fizisko aktivitāšu veidi ir daudzveidīgi: tās ir sporta spēles - basketbols, volejbols, futbols; galda teniss, peldēšana, aerobika (tikai studentēm), atlētiskā vingrošana, vieglatlētika, cīņas sporta veidi. Tāpat tiek piedāvāta arī veselības vingrošana (vispusīgas fiziskās sagatavotības nodarbības studentiem ar veselības problēmām bez intereses par kādu konkrētu sporta veidu), īpaši padomāts par tiem, kas atbrīvoti no fiziskajiem vingrinājumiem.
Starptautisks pētījums 
rāda Latvijas skolēnu zināšanu progresu 
Ilze Grīnuma,  Diena  12/07/04     Ar salīdzinoši labām lasītprasmes zināšanām - spēju saprast un kritiski izvērtēt tekstus - Latvijas 15 gadu veci skolēni sevi parādījuši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas jeb PISA 2003 otrajā pētījumā. Līdz ar šo Latvijai izdevies sasniegt attīstīto OECD valstu vidējo līmeni. Lai arī progresa zīmē, tomēr sliktāk veicies ar matemātikas un dabaszinātņu uzdevumu izpildi. Vāji rezultāti ir dažādu problēmsituāciju analīzē.
	Starp 41 pētījuma dalībvalsti (30 OECD valstīm un 11 pieaicinātajām) lasīšanas kompetencē Latvija ieņem 23.vietu un tikai par trim punktiem atpaliek no OECD vidējā rezultāta. 2000.gadā notikušajā pētījumā Latvija bija ceturtā no beigām, no vidējā rādītāja atpaliekot par vairāk nekā 30 punktiem. 
	Pētījumus lasīšanā, matemātikā un dabaszinībās OECD sāka 1998.gadā. To mērķis ir ar īpašu uzdevumu palīdzību ik pēc trim gadiem novērtēt, cik lielā mērā 15 gadu vecie jaunieši apguvuši turpmākajai dzīvei nepieciešamās prasmes. Tāpēc skolēni pētījumā pilda uzdevumus, ar kuriem pārbauda viņu spēju izmantot un analizēt dažādu informāciju. Pēc savām matemātikas zināšanām Latvijas skolēni ir 27.vietā, no vidējā rezultāta atpaliekot par 17 punktiem, līdzīgi arī dabaszinātnēs un problēmu risināšanas uzdevumos.
	"Kopumā Latvija izcelta kā valsts, kurai sasniegumu pieaugums salīdzinājumā ar 2000.gadu ir vislielākais," rezumē Latvijas pētījumu organizators Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes dekāns Andris Kangro. Vienlaikus rezultāti rāda vairākas izglītības sistēmas tendences, kuras tālāk jau būtu jāpēta valsts mēroga pētījumos: Rīgas skolēnu sasniegumi ir labāki, visvājākos rezultātus uzrāda divplūsmu skolas, vājākas zināšanas ir pamatskolu skolēniem.
	Savukārt Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) valsts sekretāra vietnieks Guntis Vasiļevskis domā - rezultāti liecina, ka 90.gadu beigās sāktās pārmaiņas izglītības sistēmā veicinājušas kvalitāti. Izveidota vienota un stingrāka eksaminācijas sistēma, uz jaunām mācīšanas metodēm balstīts pamatizglītības satura dokuments, palielinātas skolotāju algas, ceļot profesijas prestižu. 
	Piesardzīgāks ir izglītības politikas eksperts Guntars Catlaks, kurš pirmdien piedalījās pētījuma rezultātu prezentācijā Briselē. Eksakto priekšmetu grupā, arī problēmu risinājumā Latvija joprojām ir sliktāko grupā. Viņaprāt, analīzes vērta būtu Polija, kura mērķtiecīgas politikas rezultātā spējusi labus rezultātus sasniegt īsā laikā. Labāko grupā ir arī Čehijas skolēni (matemātikā 13.vietā, dabaszinātnēs - 9.vietā).
	Nākamais pētījums notiks 2006.gadā. Tomēr, tā kā IZM teju gada garumā nav sagatavojusi dalībai nepieciešamo dokumentāciju un nodrošinājusi finansējumu, Latvijas dalība tajā ir apdraudēta. Pirmdien G.Vasiļevskis solīja problēmas atrisināt divu nedēļu laikā. A.Kangro to vērtē kā maksimālo termiņu, lai pētnieki, cītīgi strādājot visu Ziemassvētku laiku, vēl pagūtu veikt pētījuma priekšdarbus.

Druviete gatava palīdzēt 
ikvienai mazākumtautību skolai 
Ilze Grīnuma,  Diena  12/07/04     Atsevišķu mediju saceltā ažiotāža par viņas nevēlēšanos runāt krieviski un tādējādi iespējamo konfrontāciju pareģošana ar izglītības reformā iesaistītajiem, ir provokācija. Tā uzskata jaunā izglītības un zinātnes ministre Ina Druviete (JL) un uzsver - mazākumtautību izglītībā nekādas krasas pārmaiņas nav gaidāmas. "Likums mainīts netiks. Strādāsim pie tālākas bilingvālās izglītības nostiprināšanas vidusskolā," Dienai sacīja ministre.
	Apmācība divās valodās ir pietiekami elastīga, lai to pielietotu arī gadījumos, kad atsevišķi priekšmeti tiek mācīti tikai latviski. Bilingvālo izglītību jaunā ministre gribētu turpmāk izvirzīt par galveno aspektu vidusskolu sekmīgai pārejai uz 60% mācību latviski. I.Druviete ir filoloģijas doktore un jau pirms iesaistīšanās politikā pētījusi bilingvālās izglītības iespējas.
	Ministres atteikšanos runāt krieviski pagājušajā nedēļā netieši paspilgtināja arī Valsts prezidentes Latvijas televīzijas raidījumā izteiktais novēlējums izvairīties no konfrontācijas ar izglītības reformā iesaistītajiem. "Protams, ka runāšu latviski, bet tam nav nekāda sakara ar problēmu risināšanu," sacīja I.Druviete. Ministre saziņu tikai valsts valodā saista ar savu valsts amatpersonas statusu. "Esmu gatava runāt ar ikvienu par problēmām, sniegt savas profesionālās zināšanas un nepieciešamības gadījumā piesaistīt ārvalstu ekspertus," teica I.Druviete.
	Situāciju mazākumtautību skolās I.Druviete pārrunājusi ar iepriekšējā ministra padomnieku Sergeju Ancupovu. Trešdien ministre tiksies ar ministrijas konsultatīvo padomi mazākumtautību izglītības jautājumos. 
Kazakovs: Druvietes apstiprināšana 
izglītības ministra amatā ir 
'spļāviens Latvijas krievu kopienas sejā'
LETA  12/07/04     Partijas "Jaunais laiks" (JL) pārstāves Inas Druvietes apstiprināšana izglītības un zinātnes ministra amatā ir vērtējama "kā spļāviens Latvijā dzīvojošās krievu kopienas sejā", uzskata septembrī no Latvijas izraidītais krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists Aleksandrs Kazakovs. 
	"No valdības puses būtu pareizāk ministra amatā vēlreiz apstiprināt [Kārli] Šadurski nekā Druvieti," aģentūrai LETA sacīja Kazakovs. 
	Štāba aktīvists ir pārliecināts, ka, neskatoties uz ministres deklarēto gatavību runāt ar štāba pārstāvjiem, ar savām iepriekšējām aktivitātēm "viņa jau ir demonstrējusi savu politisko seju" un apliecinājusi savu radikālismu. 
	Kazakovs sacīja, ka pēc izraidīšanas no Latvijas viņš nav spējīgs piedalīties štāba darbībā tikpat aktīvi kā iepriekš. Tomēr Kazakovs joprojām paliek štāba aktīvists un uztur kontaktus ar krievu skolu aizstāvjiem Latvijā. 
	Kā atzina Kazakovs, štāba darbībai turpmāk jābūt vairāk saistītai nevis ar masu pasākumu rīkošanu, bet ar intelektuālo darbu, piemēram, izstrādājot likumprojektus, kas balstītos uz Eiropas demokrātijas standartiem. 

Kultūrā...

KKF simts tūkstošus atdod dziesmu svētkiem
Diena  12/02/04     Valsts kultūrkapitāla fonda (VKKF) padome, izskatot mērķprogrammas un kultūras programmas 2005.gadam, piešķīrusi 100 tūkstošus latu Dziesmu svētku tradīcijas uzturēšanai, kas ir divas trešdaļas no nepieciešamā finansējuma. Līdz izskatīšanai Saeimā ir nonācis Tautas partijas izstrādātais Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku likuma projekts. Ar šo likumu paredzēts noteikt valsts un pašvaldību kompetenci svētku sagatavošanas un sarīkošanas jomā, VKKF lēmums sniedz reālu finanšu segumu. Nākamā gada valsts budžetā Dziesmu svētku tradīcijas uzturēšanai tādējādi būtu jāparedz vēl ap 50 000 latu.
Pasniegtas Spīdolas balvas 
Diena  12/06/04     Trīs izcili kultūras darbinieki apbalvoti par paveikto dzejā un vēsturē.
	Dzejniece Broņislava Martuževa, vēsturnieki Ieva Ose (no kreisās) un Andris Caune kļuvuši par gadskārtējās Latvijas Kultūras fonda (LKF) Spīdolas balvas laureātiem. Spīdolas balvu LKF piešķir par izcilu ieguldījumu Latvijas kultūrā, humanitārajās zinātnēs un mākslā. B.Martuževa to saņem par dzejoļu krājumu Kā putni dzied, I.Ose un A.Caune - par grāmatu Latvijas XII gs. beigu-XVII gs. vācu piļu leksikons. Balvas, kas nav mazākas par Ls 5000, pasniedza svētdien, taču B.Martuževa ceremonijā nevarēja piedalīties, viņai balvu vedīs uz mājām Madonas rajonā.
Izstādes 
Ilze Zveja,  NRA  12/07/04
- Ārzemju mākslas muzejā no 10. decembra būs skatāma izstāde Senie krusti Lietuvā. Krusti ir vieni no populārākajiem Lietuvas kultūras simboliem, kas iekļauti UNESCO pasaules kultūras mantojuma sarakstā. Izstādi veido 19. gadsimta un 20. gadsimta sākuma metāla un koka krusti, krucifiksi, mazas koka kapelas, svēto figūras, bareljefi un gleznojumi uz koka no M. K. Čurļoņa Nacionālā Mākslas muzeja kolekcijas (Kauņa, Lietuva). 
- Galerijā Noass 11. decembrī atklās igauņu mākslinieka Rauno Teidera izstādi Karaļvalsts. Mākslinieks beidzis Alternatīvās mākslas skolu Pērnavā un guvis iemaņas glezniecībā, grafikā, metālmākslā, zīmēšanā un instalācijā. Izstādē būs skatāmas gleznas uz koka, objekti no dabas veidojumiem. 
- Latvijas Nacionālās bibliotēkas izstāžu zālē vakar atklāja izstādi Ziemassvētku kartītes. Puzuros sakārtas kartītes, ko bibliotekāri saņēmuši Ziemassvētkos. 
- Valmierā, galerijā Laipa, skatāma gadskārtējā mūsdienu glezniecības izstāde Ainava. Izstādē šoreiz piedalās 23 gleznotāji no visas Latvijas: Mākslas akadēmijas studenti un cienījami seniori. Izstādes laureātu bija uzticēts nosaukt Latvijas Mākslas akadēmijas profesoram Uno Daņiļevskim. Viņa skatījumā šāgada labākās ainavas pieder jaunajai glenotājai Agrai Rītiņai no Rēzeknes. Viņa izstādē rāda divus emocionālus darbus Pavasaris un Pirms ziemas pārliecinošā gleznieciskā kvalitātē. Laureāte 2004. gadā ir beigusi MA maģistrantūru, ir pasniedzēja Mākslas akadēmijas Latgales filiālē.
Īsumā 
Ieva Zole, Ilze Zveja,  NRA  12/07/04   
- Tikšanās ar Gunāru Placēnu. Šodien pulksten 18 Rīgas Latviešu biedrības nama Līgo zālē notiks Teātra komisijas rīkotā cikla Tikšanās ar aktieri kārtējais sarīkojums, un šoreiz tā viesis būs Gunārs Placēns. Aktierim asistēs Venta Vecumniece, bet dažus vārdus, kā parasti, par aktieri sacīs Viktors Hausmanis.
- Nodos inkunābulu Aglonas bazilikai. Šodien pulksten 15 Latvijas Nacionālās bibliotēkas izstāžu zālē K. Barona ielā 14 pēc bibliotēkā veiktās restaurācijas Aglonas bazilikai atpakaļ glabāšanā tiks atdota inkunābula Clemens V. Constitutiones. 1476. gadā Bāzelē M. Venslera tipogrāfijā iespiestais darbs - pāvesta Klemensa V (1264-1314) apkopotās baznīcas tiesību normas, kas bija saglabājies Aglonas bazilikas bibliotēkā, ir unikāls atradums gan bibliotekāriem, gan kultūrvēsturniekiem. Inkunābula (grāmata, kas iespiesta līdz 1501. gadam) ir oriģināliesējumā, ar kolorētām agrīnā metālgriezuma gravīrām vāku iekšpusē. Tā piederējusi Rīgas klēriķim, maģistram, bibliofilam un mākslas darbu kolekcionāram Reinholdam Soltrumpam, kura ģimene no Dortmundes ieradusies Rīgā 14. gadsimta sākumā. 2002. gada oktobrī LNB Restaurācijas un digitalizācijas nodaļas vadītājas Rudītes Kalniņas vadībā sākās inkunābulas restaurācija. Turpmāk tā glabāsies Aglonas bazilikas arhīvā.
- LNO pārdod abonementus uz operas pirmizrādēm. Latvijas Nacionālā opera sākusi pārdot šīs sezonas pirmizrāžu abonementus. Izvēloties abonementu divām vai vairākām pirmizrādēm, skatītājs saņems atlaidi un varēs izvēlēties sev vēlamās vietas, kā arī saņems iespēju iegādāties biļetes uz LNO izrādēm nedēļu pirms publiskās biļešu pārdošanas. Pirmizrāžu abonementu var iegādāties LNO kasēs, aizpildot pirmizrāžu abonementa rezervācijas formu un veicot maksājumu, kā arī rezervējot pa tālruni. Abonementu piedāvājumā ir iekļautas L. Janāčeka operas Jenūfa, P. Čaikovska operas Pīķa dāma, I. Breģes operas Dzīvais ūdens, G. F. Hendeļa operas Akīds un Galateja, kā arī S. Prokofjeva baleta Pelnrušķīte pirmizrādes. 
- Par pastalām. 9. decembrī plkst. 18.30 Nacionālajā teātrī lielās zāles pirmizrāde lugai Pazudušais dēls Pētera Krilova režijā. Ingas Ābeles skatuves variantam pēc Rūdolfa Blaumaņa tāda paša nosaukuma darba. Pēc Pūt, vējiņi! spožuma un posta, ar ko aizsākusies Nacionālā teātra jaunā sezona un par kuru savs viedoklis ir visiem, gan redzējušiem, gabn arī neredzējušiem. Neko vairāk jau teātrim arī nevajag kā domājošu, aktīvu skatītāju. Labāk - gandarītu, bet var arī sirdīgu. Tāpēc brīdi pirms pirmizrādes teātrim atliek visus uzaicināt noskatīties, kas notiek, ja Blaumanim atstāj viņa intonāciju, sirdssāpi par pazudušā dēla maldīšanos savā dzīvē un jūtās, bet nomaina pastalas pret kurpēm, linu brunčus pret šodienas apģērbu un ziņģu lustes pret šlāgeri. Ir vai nav vērts mūžīgā konflikta - jauna cilvēka vēlmes, bet nespējas pašam atrisināt samežģījušos vienīgo dzīvi - vidi padarīt atpazīstamu no pašu dzīves? Vides atpazīstamība - gateris ar izzāģētiem Latvijas mežiem, lauku dubļi, krogs un parādi, bankrots un kristīgais radio - vismaz izrādes veidotājiem ir līdz mielēm saprotama, jo šajā vidē Regnāra Vaivara Krists mīlēs Daigas Gaismiņas Ilzi par sirdsēstiem Ulda Anžes Mikum, bet precēs Karīnas Tatarinovas vai Evijas Skultes Montu, un tas nemainās, tāpat kā Lolitas Caukas un Ulda Dumpja Roplaiņu bezgalīgā mīlestība pret savu vienīgo, kaut arī pazudušo dēlu. Tā tas bija Blaumanim, tā - pirms viņa, tā - pēc mums.

Citā ziņā...

Mežā - ministru ēnu kabinets
Mārtiņš Galenieks,  Latvijas Avīze  12/02/04     Sekojot līdzi valsts aktualitātēm, meža zvēri izveidojuši paši savu alternatīvu ministru kabinetu, kļuvis zināms "Latvijas Avīzei".
	Ministru prezidents SESKS. Sesks nodrošinās valdības stabilitāti. Nevēloties ķēpāties ar smakām, neviens tam neķersies klāt un nemēģinās nomest un noēst.
	Aizsardzības ministrs KURMIS. Bažas par kandidatūru gan varētu radīt tas, ka mazais melnais tranšeju racējs ne visai labi sadzīvo ar kādu ietekmīgu Tautas partijas oligarhu, kurš savulaik pat veltījis veselu monogrāfiju kurmju apkarošanai.
	Ģimenes un bērnu lietu ministrs LĀCIS. Nesenie satraucošie fakti Līgatnē un Rīgas zooloģiskā dārza filiālē Kalvenē apliecina, ka ķepaini ''neņem'' parastas kontracepcijas metodes. Lācis apsola atrisināt demogrāfisko situāciju valstī.
	Finanšu ministre BITE. Tērptas vienādās svītrainās uniformās, darba bites ik rītu izlido no stropa ievākt nektāra "nodokļus" no ziediem. Tā rezultātā top medus, ko kāro visi.
	Iekšlietu ministre LAPSA. Kūmiņi ir vieni no visbiežāk sastopamajiem zvēriem mūsu mežos. Lapsas ir visur. Tās redz visu. Ja citādi nevarēs, pratīs kaut vai ar viltu izvilināt sieru no zaglīga knābja.
	Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs TARPĀNS. Savvaļas zirgs sola saglabāt tradicionālo lauku ainavu un nepieļaut pļavu aizaugšanu. Pret šaubīgiem pašvaldību lēmumiem, pieļaujot apbūvi kāpās, cīnīsies kopā ar draugiem, pārejot pāri nelikumīgajām celtnēm un noslaukot tās no zemes virsas.
	Veselības ministrs PURVA BRUŅURUPUCIS. Visveselīgākais vai vismaz visilgāk dzīvojošais mūsu faunas pārstāvis. Runā, ka varot sasniegt pat simt gadu vecumu. Labi jutīsies dziļā purvā, kur nonākusi veselības aprūpes sistēma, un sola vairākkārt paātrināt pašreizējos tās sakārtošanas tempus.
	Īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās LIELAIS BALTAIS GĀRNIS. Vēl pirms pārdesmit gadiem katra šā krāšņā putna ieraudzīšana mūsu zemē bija sensācija. Tagad putnu pētniekiem sāk jau apnikt balto gārņu baru reģistrēšana. Tie mūsu zemē ir labi integrējušies, un visas puses ir apmierinātas.
	Ārlietu ministrs ŪDRS. Jau patlaban jaušama Latvijas ūdru desanta ietekme Nīderlandē, kur vairāki mūsu zemē noķerti dzīvnieki pūlas atjaunot vietējo ūdru populāciju. Bažas varētu radīt fakts, ka kādu citu mūsu Ūdri Eiropas diplomāti nesen nepieņēma savā pulkā.
	Kultūras ministre ZĪDASTE. Viena no bohēmiskākajām mūsu faunas pārstāvēm, lielākā vai mazākā skaitā ik rudeni ierodas Latvijā, lai mielotos ar labi norūgušām pīlādžu ogām. Vieni no skaistākajiem mūsu putniem, ar ļoti skaistu balsi.
	Tieslietu ministrs EZIS. Durstīgi dzēlīgs kā pati Taisnība, adatainis vakaros tekalē apkārt un piespriež bargus cietumsodus, ieslogot tos savā vēderā, visām sastaptajām radībām. Protams, ir dažas, kas savu izmēru dēļ tam nav pa zobam, un ir savs laiks, kad jāatpūšas ziemas miegā.
	Zemkopības ministrs ZAĶIS. Viņaprāt, šīs nozares problēmas varētu atrisināt, masveidā iesējot burkānus un kāpostus visu patlaban audzēto kultūru vietā.
	Satiksmes ministrs LASIS. Vienmēr prot atrast ceļu uz upi, kurā piedzimis. Sola risināt ar mazajiem HES saistītās ieilgušās sastrēgumu problēmas upēs.
	Ekonomikas ministrs BEBRS. Piešāvis roku privatizācijā, ar dambjiem un uzpludinājumiem iegūstot savā īpašumā lielas zemes platības. Nodrošina daudzu citu zvēru dzīvei labvēlīgu vidi.
	Izglītības un zinātnes ministre VĀRNA. Tā pārstāv putnu pasaules inteliģenci. Ejot kopsolī ar progresu, tās masveidā no laukiem pārcēlušās uz pilsētām. Skaļi ķērc, taču neviens viņās īpaši neieklausās.
	Labklājības ministre VĀVERE. Sola sakrāt riekstus tik daudz, lai nebaltā dienā pietiktu visiem.
	Vides ministrs BAIBAKS. Stepes murkšķis gan ir svešinieks mūsu faunā, un tā izbēgšana no kāda audzētāja aploka vasarā radīja bažas par jaunu ekoloģisku katastrofu. Tomēr tas lieliski saprotas ar Zaļās partijas pārstāvjiem, proti, kritušo ministru Emsi, ar kuru to vieno līdzīgi gulēšanas paradumi. 
Krītoša lāsteka Rīgā nogalina cilvēku
Viesturs Radovics,  NRA  12/03/04     Rīgā no jumta krītošs ledus gabals ceturtdien nogalināja 82 gadus vecu sievieti. Katru ziemu rīdziniekus apdraud arī nāve no jumta.
	Ledus gabals sievietei uzkritis no Čaka ielas 104. nama jumta ceturtdien ap plkst. 6. Policija izvērtēs, kurš atbildīgs par negadījumu un vai ir pamats ierosināt krimināllietu, informēja Valsts policijas preses sekretārs Aigars Bērziņš. Rīgas pašvaldības policijas darbinieki noformējuši apskates protokolu un centīsies noskaidrot atbildīgo ēkas īpašnieku, apsaimniekotāju vai sētnieku. Namīpašuma apsaimniekotāju biedrības Čaka 104 valdes loceklis Kaspars Brūveris pastāstīja, ka jau trešdien vakarā uz jumta malas pamanīti bīstamie ledus gabali, tāpēc ietves daļa norobežota, ceturtdienas rītā izsaukti jumta tīrītāji. Ap plkst. 6 no rīta pie ietves stāvējusi arī sētniece, kura brīdinājusi garāmgājējus. "Sieviete neklausīja aizrādījumiem, iegāja norobežotajā teritorijā, un tad viņai sētnieces acu priekšā trāpīja ledus gabals," stāstīja K. Brūveris. Ziņas, ka bojāgājusī nav ievērojusi ierobežojumus, policijā nevarēja apstiprināt. Namīpašuma pārstāvji sazināsies ar bojāgājušās sievietes tuviniekiem un vajadzības gadījumā sniegs materiālu palīdzību.
	Uzņēmuma Falkors (tas nodarbojas ar jumu tīrīšanu) augstumdarbu speciālists Ēriks Ruģēns pagājušonedēļ atzina, ka lielākā daļa pasūtītāju ir pašvaldības un valsts iestādes: "Vidēji no 10 pasūtījumiem tikai divi ir privāto īres namu īpašniekiem."
	Jumta kvadrātmetra notīrīšana no sniega un lāstekām maksā 50 santīmu. E. Ruģēns norāda, ka Rīgas centrā parasti jātīra 300 līdz pat 700 kvadrātmetru lieli jumti, un namu īpašniekiem šķiet, ka lētāk ir samaksāt 50 latu sodu. "Kad ir notikusi nelaime, izrādās, ka izdevīgāk tomēr bija jumtu notīrīt," piebilda speciālists.
	No 17. novembra, kad Latvijā sāka snigt, līdz 2. decembra rītam mediķu palīdzību Rīgā lūguši trīs no krītoša sniega cietuši cilvēki, bet 93 pakrituši uz slidenajām ietvēm.