K a s   j a u n s	
Nr. 374:   2004.g. 26.novembris - 1. decembris	
L a t v i j ā ?	

Valdības veidošanā...

ceturtdien
JL neizšķiras, vai strādās Kalvīša valdībā 
LETA  11/25/04    Partija "Jaunais laiks" (JL) šodien vēl nedeva skaidru atbildi, vai ir gatava strādāt Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas nominētā Ministru prezidenta amata kandidāta Aigara Kalvīša valdībā. JL atbildi sola dot rīt pēc otrās abu partiju tikšanās.
	Partijām nenesot programmatisku domstarpību, tomēr šodien JL neesot saņēmusi atbildi uz diviem partijai svarīgiem jautājumiem - kāda būs JL loma Kalvīša valdībā un kāds ir koalīcijas modelis, kuru vēlas izveidot Tautas partijas (TP) pārstāvis. 
piektdien
JL un TB/LNNK Kalvīša valdībā 
strādās tikai kopā un bez LPP vai ZZS 
LETA  11/26/04     Partija "Jaunais laiks" (JL) un apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) ir gatavas Aigara Kalvīša (TP) veidotā valdībā strādāt tikai kopā un tikai tad, ja tajā būs pārstāvēta četri politiskie spēki.
	Tādejādi JL un TB/LNNK aicina Kalvīti izšķirties, kuru no diviem Tautas partijas (TP) partneriem Induļa Emša valdībā - Latvijas Pirmo partiju (LPP) vai Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) - atstāt ārpus jaunās valdības koalīcijas.
	To šodien JL un TB/LNNK pārstāvji kopīgi paziņoja pirms tikšanās ar prezidentes izvirzīto premjera amata kandidātu Kalvīti.
	Gan JL, gan TB/LNNK jau vakar paziņoja, ka nestrādās valdībā, kurā nebūs abu šo partiju. Savukārt Kalvītis vakar pēc sarunām ar visām labējām partijām vēl nevarēja nosaukt TP koalīcijas partnerus viņa veidotajā valdībā, tomēr norādīja, ka ļoti skaidra atbilde par atbalstu viņa vadītajai valdībai saņemta no ZZS un LPP, ar kurām TP sadarbojās Emša vadītajā valdībā. 
sestdien
Jaunais laiks prasa Kalvītim 7 portfeļus
Sagnese Margevica,  NRA  11/27/04    Jaunais laiks (JL) vakar piekrita iesaistīties Aigara Kalvīša (Tautas partija) veidotā plašā piecu labējo partiju koalīcijā, kam sekoja Einara Repšes un premjera amata kandidāta apmaiņa ar indīgām replikām un JL pretenzijas uz Latvijas Pirmās partijas vadītu ministriju. 
	JL pretendē uz septiņu ministru amatiem. Cerīgajai notij par valdības drīzu apstiprināšanu, ko piektdienas vakarā viesa JL līdera E. Repšes pēkšņais paziņojums par gatavību iesaistīties visu piecu Saeimā pārstāvēto labējo partiju veidotā plašā valdības koalīcijā, sekoja TP premjera amata kandidāta A. Kalvīša indīga reakcija uz E. Repšes izteikumiem, kurus viņš pauda, izvirzot priekšnosacījumus līdzdalībai TP pārstāvja vadītā valdībā. Kā E. Repše, tā JL Saeimas frakcijas vadība uzsver, ka būtisks nosacījums partijas dalībai valdībā būs TP apsolījums nodrošināt valdības sēžu atklātumu. Reaģējot uz E. Repšes izteikumiem, kuros viņš jaunās valdības darbu salīdzināja ar tumsas un gaismas spēku cīņu, A. Kalvītis paziņoja, ka viņam būšot "nopietna saruna" ar JL par "atsevišķu partijas pārstāvju paustajiem izteikumiem par gaidāmajām partiju attiecībām valdībā", ziņo BNS. 
	Premjera amata kandidāts uzsvēris: "Gaismas un tumsas cīņa var notikt citur, tikai ne valdībā, un šādi citāti ir pilnīgi nevietā, ja partijas grib kopā strādāt." Savukārt JL Saeimas frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš, atgādinot, ka ar līdzīgiem izteikumiem nav skopojušies arī TP pārstāvji, iebilda, ka valdības izveidošanas izredzes un veiksmīga darbība būs atkarīga no paša A. Kalvīša spējas iztikt bez asiem izteikumiem un apslāpēt iespējamos konfliktus. "Šī valdība Kalvītim zināmā mērā būs pārbaudījums, jo valdībā strādās cilvēki ar dažādiem raksturiem, tādēļ svarīgi, lai premjers neiziet uz asumiem," uzskata K.Kariņš. 
	Neskaidrību par nākamās valdības aprisēm izraisīja arī JL pretenzijas uz Latvijas Pirmās partijas (LPP) līdz šim vadīto Bērnu un ģimenes lietu ministriju, ko LPP pagaidām atsakās atdot. JL nevēlas uzņemties sabiedrības integrācijas lietu ministra, bet gan bērnu un ģimenes lietu ministra pienākumus. LPP Saeimas frakcijas vadītājs Dzintars Jaundžeikars pauda, ka "partija kategoriski izslēdz iespēju atteikties no pretenzijām uz bērnu un ģimenes lietu ministra amatu un cer, ka premjera amata kandidāts turēs solījumu par šī amata saglabāšanu LPP". Savukārt E. Repše norādīja, ka atbildība par šādu portfeļu sadali jāpanāk pašam premjera amata kandidātam. A. Kalvītis šādā vēlmē saņemt bērnu un ģimenes ministra portfeli, nevis uzņemties atbildību par sabiedrības integrācijas ministriju saskata JL vairīšanos no atbildības par mazākumtautību aizsardzības konvencijas ratifikāciju. 
	"Neviena sfēra nav viegla, bet sabiedrības integrācijas jomā īpaši vajadzīgs līdzsvarojums, ko nebūs viegli panākt," Neatkarīgajai, argumentējot nevēlēšanos uzņemties sabiedrības integrācijas lietu ministrijas vadīšanu, vakar teica K. Kariņš. Skaidrojot JL nevēlēšanos saņemt sabiedrības integrācijas lietu ministra portfeli, viņš pauda viedokli, ka Nils Muižnieks (LPP) šajā amatā ir ļoti labi iestrādājies un pēctecības saglabāšanai šajā jomā ministrs nebūtu jāmaina, kas esot daudz būtiskāk nekā jebkurā citā ministrijā. Paužot savu personisko viedokli, K. Kariņš pieļāva, ka JL būtu gatavs uzklausīt A. Kalvīša piedāvājumu par citu, "līdzvērtīgu" ministra portfeli, ja LPP nepiekristu atteikties no iepriekš vadītās bērnu un ģimenes lietu ministrijas.

svētdien
TP veselības ministra amatam 
izvirza Andri Šķēli 
LETA  11/28/04    Tautas partija (TP) veselības ministra amatam Aigara Kalvīša vadītajā ministru kabinetā izvirzījusi Andri Šķēli, aģentūru LETA informēja TP preses sekretārs Arno Pjatkins.
	Šķēles kandidatūru veselības ministra matam ieteicis TP priekšsēdētājs Atis Slakteris.
	"Šķēle, trīs reizes būdams Ministru prezidenta amatā, ir pierādījis, ka spēj tikt galā ar krīzes situācijām. Veselības aprūpē, patlaban ir iestājusies krīze," skaidroja Pjatkins.
	Finanšu ministra amatā TP vēlas redzēt Oskaru Spurdziņu, ārlietu ministra amatā - Arti Pabriku, kultūras ministres amatā - Helēnu Demakovu. 
pirmdien
Prezidente lūdz jaunajā valdībā
 neiekļaut Repši un Šķēli
LETA  11/29/04      Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga premjera amata kandidātam Aigaram Kalvītim (TP) lūgusi, lai jaunajā valdībā ministru amatus neieņemtu ekspremjeri Einars Repše (JL) un Andris Šķēle (TP). 
	Par to šodien žurnālistiem pēc partijas "Jaunais laiks" pārstāvju tikšanās ar Kalvīti paziņoja Repše. Topošās koalīcijas partneri bija iecerējuši, ka Repše Kalvīša valdībā ieņems aizsardzības ministra amatu, bet Šķēle - vadīs Veselības ministriju. 
otrdien
Izstūmis Repši, Kalvītis zaudē JL 
Ināra Egle, Dita Arāja,  Diena  11/30/04     Pirms tikšanās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu premjera kandidāts Aigars Kalvītis bija noskaņots strādāt vienā valdībā ar JL vadītāju Einaru Repši, bet pēc tikšanās, atsakoties to presei komentēt, aizsteidzās pie Jaunā laika, un drīz sekoja paziņojums par «viņa personīgo lēmumu» neaicināt valdībā E.Repši un Andri Šķēli.
	Pēc premjera kandidāta Aigara Kalvīša (TP) paziņojuma, ka viņš izšķīries neaicināt valdībā divas "tik kontraversālas personas" kā aizsardzības ministra kandidātu Einaru Repši (JL) un veselības ministra kandidātu Andri Šķēli (TP), Jaunā laika frakcijas priekšsēdis Krišjānis Kariņš pavēstīja, ka "noraidījums kādam viņu komandas pārstāvim nozīmē noraidījumu visai komandai". 
	Pirmdienas vakarā šķita, ka JL nebūs topošajā valdībā, ja tajā nevarēs strādāt E.Repše, lai arī atbilde uz aicinājumu izvirzīt citu aizsardzības ministra kandidātu tiek gaidīta līdz otrdienas rītam. 
	Tēvzemei un brīvībai/LNNK lēmumu par dalību valdībā pieņems tikai pēc tam, darbu pie valdības deklarācijas tēvzemieši nav pārtraukuši un vēl nav noraidījuši iespēju piedalīties valdības veidošanā. 
	TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats Dienai sacīja - pēdējie notikumi liecinot, ka līdz ar JL nevēlēšanos nomainīt E.Repši un iet valdībā citā sastāvā gandrīz ir zudušas cerības par JL un TP ciešu sadarbību, lai arī tēvzemieši vēl aicināšot JL nepalikt opozīcijā. Ja JL tomēr izšķirsies par to, rīcībspējīgu labējo valdību bez PCTVL balsīm neesot iespējams izveidot, bet šai Saeimai vēl ir jāstrādā divi gadi. "Tas ir smags arguments, kura dēļ mēs varētu lemt par piedalīšanos valdībā, bet tas ir mans personīgais viedoklis," sacīja M.Grīnblats. 
	Neoficiāla informācija liecina, ka tad valdībā tēvzemieši līdzās reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra amatam, ko TB/LNNK jau bija atvēlējis JL un kuram ir nominēts Balvu mērs Jānis Trupovnieks, varētu saņemt arī ekonomikas un tieslietu ministra posteņus. LPP tādā gadījumā vēl saglabātu izglītības un zinātnes, kā arī sabiedrības integrācijas ministra amatu, savukārt jaunajā informācijas sabiedrības ministra amatā būtu no JL aizgājušais Māris Gulbis. ZZS, iespējams, vēl gribētu premjera biedra posteni Indulim Emsim.
	Par izšķiršanos neaicināt valdībā E.Repši un A.Šķēli, kuru iespējamā dalība vienā koalīcijā pirmdien masu medijos jau bija saistīta ar "interesantām un jautrām valdības sēdēm", A.Kalvītis paziņoja pēc vairāk nekā stundu ilgas sarunas ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Lai arī neskaitāmas reizes valdības veidotājs atkārtoja, ka tas ir viņa personīgais lēmums, JL vadītājs E.Repše, dodoties garām mediju pārstāvjiem un atbildot uz viņu interesi par A.Kalvīša paziņoto, it kā starp citu izmeta: "Mamma teica, ka bijušie premjeri nevarēs būt valdībā, un Kalvītis tam piekritis." 
	A.Kalvītis neatbildēja, kāpēc jāaiziet abiem - A.Šķēlem un E.Repšem - un vai JL vadītājs nebija piemērots aizsardzības ministra postenim. Kā zināms, E.Repšem par šiem jautājumiem ir bijusi pastiprināta interese. Būdams premjers, viņš labprāt vizinājās ar helihopteru un izmantoja šo iespēju arī ārvalstu vizīšu laikā, viņš arī esot pastaigājies valdības ēkā armijas formā, kā vēstīja mediji. Kad aptuveni pirms mēneša JL iesniedza pieprasījumu par I.Emša valdības ministru vizīti Ādažu poligonā, aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP), kas varētu posteni saglabāt, norādīja, ka E.Repše, būdams premjers, tur ir viesojies daudz biežāk. 
	Aizsardzības ministrs ir amatpersona, kurai ir jāstrādā ciešā sadarbībā ar Valsts prezidenti un jāreprezentē valsts ārzemēs, taču neviens presei nepateica, ka ar šiem faktoriem varētu būt saistīts atteikums E.Repšem ieņemt amatu, lai arī kuluāros tā tika runāts. Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga tikai norādīja, ka V.Vīķe-Freiberga vēlas rīcībspējīgu un stabilu valdību, par kādas izveidošanu visa atbildība ir premjera kandidātam, bet prese nesaņēma atbildi, vai prezidente ir ieteikusi veikt izmaiņas valdības sastāvā. Vērojot pēdējo dienu notikumus, bija iespaids, ka A.Šķēle tik pēkšņi ir izvirzīts tikai tāpēc, lai atvieglotu JL situāciju gadījumā, ja partijai ir jāveic izmaiņas komandas sastāvā un tad no kaut kā atsakās gan JL, gan TP.
	"Tas bija politiskais farss un teātris, par ko liecināja Šķēles kandidatūras parādīšanās," sacīja E.Repše, kas premjera kandidātu uzskata par neprognozējamu un nestabilu, ja no rīta radio viņš slavē A.Šķēli un E.Repši, bet pusdienlaikā atsauc amatu kandidatūras. "Mēs esam labticīgi un pat lētticīgi, bet neesam tik naivi, lai nesaprastu šo smalko un nekrietno spēli," sacīja E.Repše. Uz vaicāto, kāpēc A.Šķēle ir nosaukts tikai īsu brīdi pirms partiju sarunām, A.Kalvītis atbildēja, ka lēmums par TP ministriem esot pieņemts svētdien. JL pārstāvji bija pamanījuši, ka iepriekš nominētais veselības ministrs Gundars Bērziņš arī svētdien sarunās neesot juties kā šo amatu zaudējis. A.Kalvītis pirmdienas vakarā vēl izteica cerību, ka JL varētu izvirzīt citu ministra kandidātu, bet viņš savu lēmumu nemainīšot. JL vadītāja pārmetumus viņš novērtēja kā jau agrāk dzirdētu retoriku laba aktiera izpildījumā, kāds esot E.Repše, "taču nav skaidrs, kāds labums sabiedrībai no tā". A.Šķēle esot aicināts valdībā "kā atsvars Repšes izteicieniem par tumsas un gaismas spēkiem". Valdības veidotājs bija pārliecināts, ka ceturtdien Saeima varēs balsot par labējo vairākuma valdību, jo TB/LNNK neesot pateikusi - nē, un viņš runāšot arī ar trim neatkarīgajiem deputātiem (M.Gulbis, Andrejs Radzevičs, Ināra Ostrovska).
Kalvītim ir divi plāni, kā nodrošināt 
savai valdībai Saeimas vairākumu 
LETA  11/30/04      Ministru prezidenta amata kandidātam Aigaram Kalvītim (TP) esot divi plāni, kā nodrošināt Saeimas vairākuma atbalstu ceturtdien paredzētajā balsojumā par viņa veidotās valdības apstiprināšanu. 
Kā pastāstīja Kalvītis, viņš joprojām cer uz vienas vai abu partiju - "Jaunais laiks" (JL) un "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) - atbalstu viņa veidotajai valdībai, savukārt, ja abas partijas atsakās viena bez otras iet valdībā, Kalvītim esot plāns, ko darīt, lai tomēr panāktu šo partiju atbalstu topošajai valdībai. 
	Viņš gan nevēlējās atklāt žurnālistiem plāna detaļas. 
	Jebkurā gadījumā Saeimas uzticības balsojums valdībai notikšot ceturtdien. 
	Kalvītis pēc tikšanās ar TB/LNNK atzina, ka sarunas bijušas ļoti pozitīvas, abas partijas uzskatot, ka JL vajadzētu tomēr turpināt iesaistīties valdības veidošanā. "Tēvzemieši" esot uzsvēruši, ka galīgo lēmumu pieņems partijas domes sēdē. 
	Kalvītim esot "galvā" plāns, kā pārdalīt partiju kompetenci topošajā valdībā. Viņš pieļāva, ka JL piešķirtie ministru posteņi tiks sadalīti starp pārējām jaunās koalīcijas partijām un ka "tēvzemiešiem" ir papildus piedāvāti tieslietu ministra un ekonomikas ministra amats. 
	"Tēvzemieši" varētu saglabāt reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra amata posteni. 
Kā liecina aģentūras LETA rīcībā esošā neoficiālā informācija - ja JL nestrādās Kalvīša valdībā, bet "tēvzemieši" strādās, JL iepriekš piešķirtie ministru amatu posteņi tiks sadalīti šādi: Izglītības un zinātnes lietu ministriju un Integrācijas lietu ministriju, līdzīgi kā Induļa Emša (ZZS) kritušajā valdībā, vadītu Latvijas Pirmā partija, Zaļo un zemnieku savienība saņemtu Ministru prezidenta biedra amatu, kurā virzītu Induli Emsi. Savukārt TP vadītu Aizsardzības un E-lietu ministriju. 
	Skaidrojot savu lēmumu topošās valdības sastāvā neiekļaut JL priekšsēdētāju Einaru Repši, Kalvītis atzina, ka tam bijuši vairāki "iekšpolitiski un ārpolitiski aspekti". Ministru prezidenta amata kandidāts norādīja, ka Repše pagājušo piektdien izteicās par nākamās valdības darbu un to, ka tā būs gaismas un tumsas cīņa, un svētdien partiju sarunās par deklarāciju un koalīcijas līgumu esot solījis neatbalstīt daudzus Kalvīša valdības lēmumus, kā arī atteicies parakstīt koalīcijas līgumu. 
	Tie esot bijuši galvenie iemesli, kāpēc viņš nevēlas redzēt Repši savā Ministru kabinetā. 
Kalvītis norādīja uz Repšes rīcību arī ārvalstu vizītēs. Piemēram, kā ziņojuši plašsaziņas līdzekļi, Repše esot rāpies pa trepēm uz kādas no Ziemeļvalstu vēstniecības jumta, teica Kalvītis. 
	Repše žurnālistiem uz to atbildēja, ka viss ir baltiem diegiem šūts, vairāk gan nevēloties komentēt Kalvīša izteiktos pārmetumus. 
Straume aicina TB/LNNK iet Kalvīša valdībā
LETA  11/30/04    Apvienības "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) valde aicina apvienības domi atbalstīt dalību Ministru prezidenta amata kandidāta Aigara Kalvīša veidotajā valdībā, otrdien TB/LNNK domes ārkārtas sēdē par apvienības valdes lēmumu informēja TB/LNNK priekšsēdētājs Jānis Straume. 
	"Tēvzemiešu" valde uzskata, ka pašreizējā situācijā partijas "Jaunais laiks" (JL) pozīcija ir nonākusi līdz konkrēta cilvēka - JL priekšsēdētāja Einara Repšes, nevis valsts interesēm. 
	"Katrai partijai šajā situācijā ir jāizlemj kā rīkoties," uzsvēra Straume, atgādinot, ka jau vairākus mēnešus JL un TB/LNNK ir runājušas par kopīgu sadarbību valsts interesēs un potenciālo amatu dalīšanu. 
	Straume uzsvēra, ka dalība Kalvīša veidotajā valdībā nenozīmējot atkarību no piecu Saeimas Latvijas Pirmās partijas frakcijas deputātu atbalsta, kuri Saeimā tika ievēlēti no politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta. 
JL atbalstīs Kalvīša valdību, 
Repše būs aizsardzības ministrs
LETA  11/30/04     Partija "Jaunais laiks" atbalstīs Ministru prezidenta kandidāta Aigara Kalvīša (TP) veidoto valdību. Aizsardzības ministra amatu jaunajā valdība ieņems JL priekšsēdētājs Einars Repše. 
Par to pēc četru stundu ilgām sarunām JL un Tautas partijas (TP) sarunām otrdien paziņoja Repše un Kalvītis. 
	Savukārt TP veselības ministra amatam Andra Šķēles vietā virzīs citu kandidātu, par kuru partija lems trešdien. 
	Atbildot uz jautājumu, kas Kalvītim licis izšķirties savā valdībā iekļaut Repši, premjera amata kandidāts šodien panākto vienošanos nodēvēja par "kompromisu, kas panākts Latvijas valsts labā". Partijas esot vienojušās nekādus papildu komentārus par sarunām nesniegt. 
	Savukārt Repše uzsvēra, ka tikšanās laikā partiju pārstāvji "krustām šķērsām" pārrunājuši visus jautājumus, kas abām pusēm likušies svarīgi. Pēc Repšes teiktā, panāktā vienošanās ir balstīta "uz ticību un apņēmību par konstruktīvu darbu valsts labā". 
	Kā skaidroja Kalvītis, otrdien viņš ir saņēmis visu piecu Saeimā pārstāvēto labējo partiju atbalstu savai valdībai. Premjera amata kandidāts pauda pārliecību, ka ceturtdien, konsultējoties visām valdību veidojošajām partijās, tiks izveidota stabila rīcībspējīga vairākuma valdība, kuru veidos piecas Saeimā pārstāvētas labējās partijas - TP, JL, Latvijas Pirmā partija, Zaļo un zemnieku savienība un apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK). 
	Kā apliecināja Repše, JL sarunās esot piekritusi ieņemt sabiedrības integrācijas lietu ministra amatu. Par to, kas būs partijas kandidāts uz šo amatu, partija lemšot trešdien. Pārējie JL ministru amatu kandidāti paliek tie paši, kas iepriekš. 
	Dalību Kalvīša veidotajā valdībā šotrdien ārkārtas sēdē atbalstīja arī apvienības TB/LNNK dome. Par dalību Kalvīša valdībā nobalsoja 39 "tēvzemiešu" domnieku, pret bija 12, bet atturējās astoņi. 
trešdien
TB/LNNK nepievienojas Kalvīša valdībai 
LETA  12/01/04     Šodien svinīgā ceremonijā Saeimas Baltajā zālē četras partijas - "Jaunais laiks" (JL), Tautas partija (TP), Latvijas Pirmā partija (LPP) un Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) - parakstīja Aigara Kalvīša (TP) valdības deklarāciju un koalīcijas līgumu.
	Negaidīti par nepiedalīšanos Kalvīša valdībā šodien paziņoja apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) valde. Šādu lēmumu "tēvzemieši" pieņēmuši, lai valdībā ministru amati koncentrētos lielāko partiju rokās. TB/LNNK reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra amatu atvēl JL, kā arī sola ievērot partijas domes lēmumu un atbalstīt jauno valdību uzticības balsojumā Saeimā.
	Valdības deklarāciju un koalīcijas līgumu parakstīja arī JL priekšsēdētājs Einars Repše. Tomēr JL norāda, ka koalīcijas līgums ir formāls un tam nav "likuma vai Satversmes spēka". Pēc JL domām, koalīcijas padomē partijas tikai noskaidro pozīcijas un apmainās ar viedokļiem, nevis pieņem lēmumus.
	Saskaņā ar deklarācijas projekta gala variantu Kalvīša veidotās valdības galvenie uzdevumi 2005.gadā būs novērst krīzi veselības aprūpē, vidējā termiņā veidot sabalansētu valsts budžetu, būtiski samazināt inflāciju, uzlabot Latvijas tautsaimniecības konkurētspēju, ratificēt Eiropas konstitūciju un pabeigt privatizāciju.
	Kalvīša veidotajā Ministru kabinetā veselības ministrs būs Gundars Bērziņš (TP), īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās - Ainars Latkovskis (JL), aģentūru LETA informēja abu partiju preses sekretāri. Pagaidām nav zināms, kurš ieņems reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra amatu, kuram sākotnēji bija izvirzīts TB/LNNK biedrs, Balvu mērs Jānis Trupovnieks.
	Kā ziņots, jaunās valdības sastāvā JL aizsardzības ministra amatam piedāvā Repši, tieslietu ministra amatam - Solvitu Āboltiņu, ekonomikas ministra amatam - Krišjāni Kariņu, izglītības un zinātnes ministra amatam - Inu Druvieti, informācijas lietu ministra amatam - Jāni Reiru.
	TP valdībā pārstāvēs premjers Kalvītis, finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, kultūras ministre Helēna Demakova, ārlietu ministrs Artis Pabriks.
	No Zaļo un zemnieku savienības Zemkopības, Vides un Labklājības ministriju vadītāju amatiem nosaukti jau esošie ministri - Mārtiņš Roze, Raimonds Vējonis un Dagnija Staķe, bet Latvijas Pirmās partijas (LPP) ministru amatu kandidāti ir satiksmes ministrs Ainārs Šlesers, bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainārs Baštiks un iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons.
	Kalvīša valdībā nav paredzēts Ministru prezidenta biedra amats, kuru Induļa Emša (ZZS) valdībā ieņēma LPP valdes priekšsēdētājs Šlesers. 
Četras partijas paraksta 
valdības deklarāciju un koalīcijas līgumu
LETA  12/01/04     Šodien svinīgā ceremonijā Saeimas Baltajā zālē četras partijas - "Jaunais laiks" (JL), Tautas partija, Latvijas Pirmā partija un Zaļo un zemnieku savienība - parakstīja Aigara Kalvīša (TP) valdības deklarāciju un koalīcijas līgumu. 
	Dokumentu parakstīja arī JL priekšsēdētājs Einars Repše. Kā ziņots, JL uzskata, ka koalīcijas līgums ir formāls un tam nav "likuma vai Satversmes spēka". Pēc JL domām, koalīcijas padomē partijas tikai noskaidro pozīcijas un apmainās ar viedokļiem, nevis pieņem lēmumus. 
	Saskaņā ar deklarācijas projekta gala variantu Kalvīša veidotās valdības galvenie uzdevumi 2005.gadā būs novērst krīzi veselības aprūpē, vidējā termiņā veidot sabalansētu valsts budžetu, būtiski samazināt inflāciju, uzlabot Latvijas tautsaimniecības konkurētspēju, ratificēt Eiropas konstitūciju un pabeigt privatizāciju. 

Eiropā un pasaulē...

Valsts Briselē necīnās 
par Latvijas uzņēmuma aizstāvību
Inga Paparde,  NRA  11/25/04      Latvija šodien piedalās Konkurētspējas Ministru padomes sanāksmē Briselē, bet vakar neviens nezināja, vai mūsu pārstāvji ko teiks Eiropas Savienībai par Latvijas būvuzņēmuma Laval&partneri un zviedru arodbiedrības konfliktu. Ministrijām nav skaidrs, kurai ir jāpauž viedoklis un jāaizstāv uzņēmums.
	Valdība otrdien apstiprināja Latvijas nacionālo pozīciju ES Konkurētspējas Ministru padomes sanāksmē, kas sākas šodien Briselē. Latviju tajā pārstāvēs pastāvīgās pārstāvniecības ES vadītāja vietnieks Eduards Stiprais un vēl vairāki vietēji un jau Briselē noenkurojušies ierēdņi. Valdība uzskata, ka Latvijas pārstāvjiem šajā sanāksmē ir jāuzsver - ES nepieciešams nodrošināt brīvu pakalpojumu kustību. To paredzēts pieminēt saistībā ar Laval&partneri darbības ierobežošanu Zviedrijā. Kurš to darīs un ko teiks, nav zināms.
	"Tā kā pats ārlietu ministrs tikās ar Vācijas prezidentu, valdības sēdē finanšu ministrs Oskars Spurdziņš lūdza ekonomikas ministram Modrim Lujānam pēc iespējas uzrunāt Konkurētspējas Ministru padomi Briselē par Latvijas būvnieku lietu Zviedrijā," sacīja Ārlietu ministrijas preses sekretārs Rets Plēsums.
	Taču Ekonomikas ministrijas preses sekretāre Evita Urpena teica, ka ekonomikas ministrs uz Briseli nebrauks, bet par šiem jautājumiem tur runās "kāds no Ārlietu ministrijas". 
	Turklāt jautājums par Latvijas būvniekiem neesot iekļauts sapulces darba kārtībā, bet to varētu pieminēt, runājot par ES ekonomisko situāciju un konkurētspēju.
	Latvijas pārstāvniecības ES preses sekretāre Kristīne Plamše Neatkarīgajai norādīja, ka par Latvijas pozīciju sanāksmē vajadzētu jautāt EM, jo E. Stiprais tikai aizstāšot ekonomikas ministru. K. Plamše arī skaidroja, ka šī padome neizskata tādus strīdu gadījumus, kādā Zviedrijā ir iesaistīts Latvijas būvuzņēmums Laval&partneri. Ar sūdzībām jāvēršoties Eiropas Komisijā, un parasti to darot nevis valstu valdības, bet pats uzņēmums. Viņa arī apšaubīja, vai Ministru padomē Latvijas uzņēmuma likstas tiks izdiskutētas, labākajā gadījumā - tikai pieminētas. "Te nav tā vieta," teica preses pārstāve.
	Tostarp pati Ekonomikas ministrija rīkosies tad, kad saņems sīkāku informāciju no Laval&partneri. "Pašlaik esam tikai telefoniski apspriedušies," norādīja E. Urpena. Sūdzību no uzņēmuma varētu izskatīt EM strādājošais Solvit koordinācijas centrs, kas ir kā alternatīvs strīdu risināšanas mehānisms un sniedz pakalpojumus uzņēmējiem un iedzīvotājiem, kas saskārušies ar problēmām, kad netiek pareizi piemērotas ES tiesības no valsts pārvaldes iestāžu puses. "Tā kā zviedru arodbiedrībām valsts ir uzticējusi daļu savu funkciju, tad šo strīdu sākumā varētu skatīt Solvit centrs," sacīja E. Urpena. Pārkāpumu konstatēšanas gadījumā EM vērsīsies Eiropas Komisijā.

Citās valdības un partiju lietās...

Kreiso lielie darbi
Ilze Kuzmina,  Latvijas Avīze  11/26/04     Tautas saskaņas partijas frakcija un tās konkurenti kreisajā flangā sasparojušies jaunu likumprojektu radīšanai.
	Pēdējās plenārsēdes darba kārtībā bija iekļauti trīs TSP iesniegti likumprojekti, kas izraisīja sašutumu labējā flanga politiķos.
	Pirmkārt, saskaņieši ierosināja labot Pilsonības likumu, nosakot, ka 60 gadu vecumu sasniegušajiem nepilsoņiem nebūs jāzina latviešu valoda, lai naturalizētos. Par to sašuta Saeimas Pilsonības likuma izpildes komisijas priekšsēdētāja Anta Rugāte (Tautas partija), kura jautāja: "Ko gan viņi grib darīt ar šiem vecajiem cilvēkiem, kuri neprot latviešu valodu? Pateikt viņiem, par ko jābalso?".
	Saskaņieši vēlas, lai turpmāk naturalizēties būtu ļauts arī tiem, kuri Latviju par dzīvesvietu izvēlējušies pēc demobilizēšanās no PSRS bruņotajiem spēkiem, čekistiem, krimināli sodītajiem un personām, kas pēc 1991. gada 13. janvāra darbojās Latvijas neatkarībai naidīgās organizācijās. 
	Tāpat viņi ieteica naturalizējamajiem vairs neprasīt valsts vēstures zināšanās, bet tikai latviešu valodas, Satversmes un himnas iemācīšanos.
	TSP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Andrejs Klementjevs pastāstīja, ka šādu likumprojektu TSP iesnieguši tāpēc, ka Eiropas padomes komisārs cilvēktiesību jautājumos Hils Alvaro Robless ieteicis mīkstināt naturalizācijas nosacījumus. To ieteikušas arī citas starptautiskās organizācijas.
	TSP uzrakstījusi arī likumprojektu "Par Otrā pasaules kara antihitleriskās koalīcijas cīnītāju statusu". Tas paredz piešķirt īpašu statusu visiem, kuri cīnījās šādā koalīcijā jau no 1939. gada 1. septembra. Te atkal bija ko teikt J. Dobelim, kurš norādīja, ka 1939. gadā nekādas antihitleriskās koalīcijas nav bijis, jo tad PSRS un nacistiskā Vācijā dzīvoja ļoti labā saskaņā un viena otru atbalstīja. Tās kopā iebruka Polijā. Vai Latvijai vajadzētu dot privilēģijas tiem, kas 1939. gadā okupēja Poliju, vaicāja J. Dobelis.
	TSP frakcijas deputāts Valērijs Agešins teica, ka Latvijā dzīvo ap 10 000 šīs koalīcijas cīnītāju un viņi netiekot pienācīgi novērtēti. Likumprojekta pieņemšana piešķirtu šiem cīnītājiem tādas pašas tiesības, kādas ir politiski represētajiem, kā arī garantētu atvieglojumus nodevu un nodokļu maksāšanā.
	Par labu abiem šiem ierosinājumiem nobalsoja tikai 20 kreisā flanga deputāti, tāpēc tie neguva atbalstu.
	Tāpat Saeima nevarēja atbalstīt frakcijas "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" ierosinājumu grozīt Izglītības likumu. "PCTVL" vēlējās panākt, lai likums vairs nenoteiktu valstij tiesības lemt, kuri priekšmeti mazākumtautību skolās jāmācās valsts valodā. Pēc kreiso domām, valsts un pašvaldību finansētājām mazākumtautību izglītības iestādēm jādod lielāka patstāvība. Tāpat "PCTVL" ierosināja noteikt, ka valsts piedalās visu privāto mācību iestāžu finansēšanā neatkarīgi no tā, vai šīs iestādes īsteno valsts noteikto izglītības programmu vai ne. Te "PCTVL" frakcijas priekšsēdētājs Jakovs Pliners pat atsaucās uz Valsts prezidenti, kura esot atzinusi, ka šī norma likumā esot netaisnīga.
	A. Klementjevs noliedza, ka kreiso likumprojektu birums būtu saistāms ar gaidāmajām pašvaldību vēlēšanās, kurās kreiso flangā paredzama liela konkurence. Tā esot vienkārši sagadījies, ka vienā dienā Saeimā jāapspriež vairāki šāda veida likumprojekti.
Partijas aug kā sēnes
Sandris Vanzovičs, Ita Cermane,  NRA  11/29/04     Šīs nedēļas nogalē nodibinātas vairākas politiskās organizācijas, kas par savas rašanās iemeslu min pašvaldību vēlēšanas.
	Jūrmalā nodibināta politiskā organizācija Jūrmala - mūsu mājas, kurā reģistrējušies 270 biedri. Organizācijas līderis ir SIA Jūrmalas namsaimnieks vadītājs Raimonds Munkevics, valdē ietilpst vēl vairāki pilsētā pazīstami cilvēki.
	Valmierā nodibināta politiska organizācija Vidzemes apvienība. Par tās priekšsēdētāju ievēlēts Valmieras 36. arodvidusskolas direktors Guntars Bilsēns, kā partijas biedri reģistrējušies 211 cilvēki. Kā ziņo LETA, partijas dibināšanas sapulcē aktīvi piedalījies arī kādreizējais Valmieras mērs Kārlis Greiškalns.
	Par vienu no skaļākajiem pieteikumiem parūpējies Liepājas domes priekšsēdētājs Uldis Sesks, kurš kopā ar bijušo Laumas īpašnieci miljonāri Zigrīdu Rusiņu veido pilsētas partiju. Politiskās organizācijas Liepājas pilsētas saraksts dibināšanas kongress paredzēts decembrī.
	Jaunu organizāciju Rīgas apriņķa novadu apvienība vakar pieteica arī Ādažu pagasta priekšsēdētājs Normunds Breidaks. Partijas veidotāji ir rajona pašvaldību darbinieki.
	Vakar Rīgā nodibināta politiskā organizācija Mūsu Latvijai, kuras dibināšanai reģistrējušies 217 biedru, galvenokārt mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvji. Par priekšsēdētāju ievēlēts SIA Leversa valdes priekšsēdētājs Rihards Jablokovs.
	Nodibināta arī Latvijas Jaunatnes partija (LJP), taču uz tās kongresu bija ieradušies tikai ap 70 interesentu, bet saskaņā ar likumu jaunas partijas dibināšanai nepieciešama vismaz 200 pilngadīgu Latvijas Republikas pilsoņu piedalīšanās. Neraugoties uz to, LJP iniciatori nobalsoja gan par partijas dibināšanu, gan tās statūtiem un programmu. Par LJP priekšsēdētāju ievēlēts Jānis Kuzins. Tuvākajā laikā nāksies atkārtot arī politiskās organizācijas Nacionālā apvienība dibināšanas sapulci, jo sestdien neizdevās savākt tās reģistrācijai nepieciešamo cilvēku skaitu.
Nodibina politisko organizāciju 'Mūsu Latvijai'
DELFI  11/29/04     28.novembrī Rīgas Latviešu biedrības namā tika nodibināta politiskā organizācija "Mūsu Latvijai", pastāstīja tās priekšsēdētājs Rihards Jablokovs. Kongresā piedalījās vairāk nekā 240 cilvēki. 
	Par partijas nodibināšanu nobalsoja 211 Latvijas pilsoņi. Tika pieņemti partijas statūti, Programma; ievēlēti - valde un revīzijas komisija. Par partijas "Mūsu Latvijai" priekšsēdētāju ievēlēja Jablokovu - distribūcijas un mārketinga kompānijas "Leversa" valdes priekšsēdētāju, par partijas valdes priekšsēdētāju ievēlēja Anatoliju Romaņuku - autotransporta kompānijas "Autokrava" valdes priekšsēdētāju, "Latvijas telpu futbola līgas" prezidentu, par partijas ģenerālsekretāru - Māri Šmitu - sporta kompleksa "Šmerlis" valdes locekli. 
	Partijas kodols un valde apvieno savās rindās patriotiski noskaņotus, politiski aktīvus profesionāļus, darba devējus no dažādām Latvijas tautsaimniecības nozarēm un pakalpojumu sfēras. "Laiks pašiem rūpēties par savu valsti, savu uzņēmumu, savu darba un dzīves vietu! Mēs esam jauno politiķu apvienība. 
"Mūsu Latvijai" ar savu deputātu kandidātu sarakstiem piedalīsies nākamajās pašvaldību vēlēšanās. 
Pašvaldību reformas gados 
izdevies izveidot tikai 20 novadus 
Ināra Egle,  Diena  11/30/04     3,1 miljons latu vairāk nekā desmit gados ieguldīts pašvaldību reformā. Šos aprēķinus veikusi Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija, un, pēc ministra Andreja Radzeviča domām, tādu vērienīgu reformu nevarēja veikt ar tik nelielu finansējumu. Tas varētu būt viens no iemesliem, kāpēc sešos reformas gados izdevies izveidot tikai 20 novadus, kuros apvienojušās 54 pašvaldības. 
	Administratīvi teritoriālās reformas likums, kurā kopš vasaras Saeima nespēj veikt grozījumus, lai dotu iespēju pašvaldībām turpināt apvienošanos un saņemt finansējumu, nosaka, ka pašvaldību reforma tiek pabeigta šā gada 30.novembrī, tātad - otrdien.
	Pašvaldību reformas jautājums bija viens no tiem, par ko Saeimā pārstāvēto partiju domas pagājušajā nedēļā vēlējās uzklausīt arī Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Pēc tikšanās ar viņu triju lielāko partiju pārstāvji Valdis Dombrovskis (JL), Gundars Bērziņš (TP) un Juris Lujāns (LPP) izteica Dienai ļoti līdzīgu viedokli - laiks ir nokavēts, un šā parlamenta laikā pašvaldību reformu vairs nav iespējams īstenot, tas būs 9.Saeimas uzdevums. 
	V.Dombrovskis uzskata, ka pirms reformas turpināšanas ir nepieciešama izskaidrošana, bet J.Lujāns domā, ka laikus arī jāsagatavo tiesiski normatīvo aktu bāze reformas īstenošanai. Ir skaidrs, ka nekādas radikālas pārmaiņas nākamā valdība neplāno, jo "nevar diskreditēt reformas vārdu", sacīja G.Bērziņš.
	Zaļo un Zemnieku savienības frakcijas priekšsēdētāja Augusta Brigmaņa nostāja bija vēl stingrāka - reformai arī turpmāk jānotiek brīvprātīgi, ieguldot līdzekļus pašvaldību infrastruktūrā, lai, redzot attīstību, cilvēki paši būtu ieinteresēti veidot lielākas pašvaldības. Viņa viedoklis lielā mērā sakrīt ar ministra A.Radzeviča un arī ar Latvijas Pašvaldību savienības priekšsēdētāja Andra Jaunsleiņa teikto. LPS vadītājs arī uzsvēra, ka Einara Repšes (JL) valdības plānoto 4,6 miljonu latu vietā Induļa Emša valdība pašvaldību investīciju projektiem atvēlēja vairāk nekā 14 miljonus latu.
	LPS vadītājs A.Jaunsleinis redz divus iemeslus, kāpēc reformu nav izdevies īstenot- nevienai valdībai nebija politiskās gribas un arī vēlēšanās uzņemties atbildību par to, kā arī reformai nebija atvēlēts pietiekami daudz finanšu resursu. Tas liecinājis par centieniem novelt novadu veidošanu uz pašvaldību pleciem, lai tās arī uzņemtos atbildību par sekām. Tas arī saasināja valdības un pašvaldību attiecības. E.Repšes valdības pašvaldību ministrs Ivars Gaters bija visskaidrāk pateicis, ka 2005.gada marta pašvaldību vēlēšanām ir jānotiek jaunajos novados, kas tiek veidoti uz 102 modeļa pamata un visā Latvijā vienlaikus. Taču viņš savā apņēmībā bija viens tikpat kā bez valdības atbalsta.
	A.Jaunsleinis norāda, ka I.Emša valdība ir atbalstījusi ministrijas iniciatīvas un arī uzlabojusi attiecības ar pašvaldībām. "Neviens ministrs nevarēs šo reformu realizēt, ja tā nebūs valdības prioritāte un ja tās īstenošanā nebūs visas valdības atbalsta," sacīja A.Jaunsleinis. Lai arī šī valdība un ministrs A.Radzevičs paziņoja, ka veicinās pašvaldību brīvprātīgu apvienošanos un lielāko daļu šim mērķim ieplānotā finansējuma valdība budžeta grozījumos pārlika pašvaldību teritorijas plānojumu izstrādei, šīs valdības laikā ir radušies 7 jauni novadi.
	Pašvaldību ministrija ir apkopojusi informāciju par reformā ieguldīto finansējumu ne tikai kopš 1998.gada, kad tika pieņemts administratīvi teritoriālās reformas likums, bet kopš Augstākās padomes laika, kad pirmo reizi sākās diskusijas par pašvaldību apvienošanos. A.Radzevičs norādīja, ka no reformā ieguldītā 3,1 miljona latu 1,6 miljonus kā vienreizējās dotācijas ir saņēmuši jaunie novadi. Viņaprāt, šie līdzekļi ir izlietoti iedzīvotāju interesēs. Taču, pārskatot tēriņus, varot redzēt, ka 2002.gadā aptuveni 50 000 latu atvēlēti reformas popularizēšanai, daļa finansējuma esot arī izlietota Pašvaldību lietu pārvaldes uzturēšanai. Taču novadu veidošana esot jāskata arī kontekstā ar citām reformām un uz to fona šai reformai piešķirto finansējumu nevarot uzskatīt par lielu. "Katrai reformai ir nepieciešami līdzekļi. Prioritātes līdz šim bija ES, NATO, veselība, izglītība, bet gan jau pienāks laiks arī pašvaldībām," sacīja A.Radzevičs.
	Viņaprāt, pašvaldības ir gatavas pārmaiņām un iet uz priekšu, un tas būšot iespējams, ja vietējiem līderiem būs pārliecība, ka to rezultātā lauku iedzīvotāju dzīve kļūs labāka un būs koleģiāls dialogs starp valsts varu un pašvaldībām.
Administratīvi teritoriālā reforma
Reformas izmaksas un īstenotie apvienošanās projekti
- 1992. līdz 1999.gadā - 952 000 latu (īstenoti 6 apvienošanās projekti, t.sk. izveido Kandavas un Līvānu novadu)
- 2000.gadā - 534 000 latu (īstenoti 5 reformas projekti, izveido Amatas, Sabiles, Ciblas, Preiļu, Durbes novadu)
- 2001.gadā - 570 000 latu (īstenoti 3 reformas projekti, izveido Aizkraukles, Krāslavas, Brocēnu novadu)
- 2002.gadā - 614 000 latu (īstenoti 5 apvienošanās projekti, izveido Vārkavas, Ķeguma, Tērvetes, Zilupes, Ogres novadu)
- 2003.gadā - 427 000 latu (īstenoti 4 reformas projekti, izveido Siguldas, Ozolnieku, Ilūkstes un Iecavas novadu)
- 2004.gadā - 16 000 latu izpētes projektiem (dotācijas jaunajiem novadiem plānotas no 2005.gada budžeta)
(īstenoti 7 reformas projekti, izveido Ikšķiles, Stopiņu, Ropažu, Lielvārdes, Sakas, Riebiņu, Salaspils novadu)
Reformas izmaksas kopā - 3,1 miljons latu (t.sk. dotācijas un mērķdotācijas apvienotajām pašvaldībām - 1,6 miljoni latu, dotācijas pašvaldību sadarbības apvienībām - 115 000 latu, rajonu administratīvo teritoriju izpēte - 263 000 latu)
Kopā brīvprātīgi apvienojušās 54 vietējās pašvaldības (izveidoti 26 novadi, no kuriem seši ir izveidoti, mainot pašvaldības statusu)
- No 1992. līdz 2001.gadam ir izstrādāti seši administratīvā iedalījuma projekti
- LR Augstākās padomes komisija ieteica Latviju sadalīt sešās zemēs un tās savukārt 115 pašvaldībās
- Zemesprojekta projekts paredzēja 14 rajonus, 5 lielās pilsētas un 160 pagastus
- Jāņa Turlā vadītā ģeogrāfu grupa ieteica - 6 zemes, kas sadalītas 177 novados
- 2001.gadā izstrādāti trīs projekti, kas paredz 33, 77, kā arī 102 novadus, kam par labu izšķīrās Andra Bērziņa valdība un kuru pēc tam solīja īstenot Einara Repšes valdība
Dati: Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija

Saimniecībā un biznesā...

Pašā Rīgas centrā taps jauns ēku komplekss
Agnese Margevica,  NRA  11/25/04      Rīga šobrīd zaudē vienu no saviem padomju laikā ievilktajiem vaibstiem - izstāžu zāli Latvija, kas ir jau daļēji nojaukta, lai paplašinātu viesnīcu Reval Hotel Latvija.
	Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas vadītāja vietnieks Jānis Asaris Neatkarīgajai skaidroja, ka viens no argumentiem, atļaujot ierasti klajā kvartāla apbūvi, bijis fakts, ka šī teritorija vēsturiski bijusi apbūvēta. Perimetrālā apbūve šajā kvartālā daļēji sagrauta kara laikā, daļēji padomju laikā, lai atbrīvotu vietu kādreizējās viesnīcas Latvija celtniecībai. Kvartālā pie bijušās viesnīcas Latvija paredzēts izbūvēt sešstāvīgu viesnīcas bloku ar 200 jauniem viesnīcas numuriem, vienstāvu stikla veikalu pasāžu, kā arī izveidot lielu, daudzfunkcionālu konferenču zāli ar 1000 vietām bijušās izstāžu zāles Latvija vietā. 
	Konferenču zālē būs nodrošinātas iespējas rīkot starptautiskas konferences, dažādus kultūras un izklaides pasākumus, arī izstādes. Uz jumta terases paredzēts izvietot gaisa dārzus un citas zaļās atpūtas zonas. 
	Piebūvju apdarē, kas izvietosies pa kvartāla perimetru gar Brīvības un Dzirnavu ielu, pārsvarā tiks izmantots stiklojums. Projekta izstrādātājs ir arhitektu birojs Poga&Sarma&Norde, kas projektēja arī viesnīcas Latvija rekonstrukcijas pirmo kārtu 1999. gadā. Nākotnē tiek plānota arī kvartāla apbūves trešā kārta, kurā pilnībā rekonstruēs ēku Baznīcas ielā 4a. 
	Apbūves rezultātā, ieguldot ap 20 miljonus eiro, Reval Hotel Latvija kļūs par lielāko viesnīcu Latvijā. Būvniecības darbus paredzēts pabeigt 2006. gada martā. Kvartāla apbūvi veiks līgumsabiedrība SBRE, kurā apvienojušās Latvijas būvfirmas RE&RE un Skonto būve, kuras realizēja arī viesnīcas Latvija rekonstrukciju 1999. gadā.
Mācot datoram latviešu valodu
Elīna Lidere,  NRA  11/25/04     Latvijas IT kompānija Tilde savu izaugsmi balstījusi uz latviešu valodas ieviešanu datorā.
	Iepazīstinot ar vairākiem jau pieejamiem un vēl tikai gaidāmiem produktiem, Latvijas IT kompānija Tilde vakar konferencē centās iezīmēt Latvijas datorlietotāju iespējas nākamajos gados. 
	Kā atzina vairāki Tildes konferences dalībnieki, latviešu valodas trūkums datorprogrammās un interneta saturā ir viens no nozīmīgākajiem šķēršļiem datora lietošanas izplatībai Latvijā. Liels solis uz priekšu bija Microsoft populārās programmatūras Office latviskošana, ko veica Tilde.
	Konferences viesis Latvijas Informāciju tehnoloģiju un telekomunikāciju asociācijas prezidents Imants Freibergs norādīja, ka Latvijā tikai 13% mazo un vidējo uzņēmumu izmanto datoru un tam par iemeslu droši vien esot gan neizpratne par to, ko ar datoriem var panākt, gan bailes to lietot. I. Freibers pieļāva, ka datorprogrammu latviskošana šajā gadījumā varētu palīdzēt. 
	Kā norāda Tilde, pēc Centrālās statistikas pārvaldes datiem, tikai 14,3% Latvijas iedzīvotāju prot angļu valodu, 7,55% - vācu valodu, 0,4% - franču valodu. Šogad veiktais informācijas sabiedrības pētījums liecina, ka vairāk nekā puse Latvijas datorlietotāju vēlas strādāt ar programmām latviešu valodā.
	Tilde konferencē iepazīstināja ar jauno programmatūras Tildes birojs versiju, kas pie lietotājiem nonāks nākamā gada agrā pavasarī. Jaunajā produktā Tildes birojs 2005 būšot ietverts papildu komponens Tildes tulkotājs, kas piedāvās principiāli jaunu pieeju datortulkošanā tieši tekstu lasīšanai. Atšķirībā no parastajām elektroniskajām vārdnīcām jaunā tehnoloģija spēs izanalizēt tulkojamo teikumu, piedāvās tikai teikuma kontekstam piemērotos tulkojumus, mācēs tulkot frāzes un teikuma fragmentus. Turklāt tulkojums parādīsies tieši tulkojamā vietā - interneta lapā, teksta dokumentā vai tabulā - tā sauktajā burbuļa formā, kad paskaidrojums (šajā gadījumā tulkojums) parādās līdzīgi kā komiksa teksta lodziņā. Kaut ko līdzīgu Tilde plāno izstrādāt ne tikai lasīšanai, bet arī rakstīšanai. 
	Šomēnes izlaista arī jauna Tildes grāmatvedības un preču uzskaites un analīzes programmas Tildes jumis versija. Turklāt ieviesta arī tās abonēšana, kas ļauj lietotājam bez maksas saņemt visas jaunās versijas un papildinājumus. 
	Ne tikai Latvijas datorlietotājus satrauc valodas barjera. Arī Eiropas Savienības ietvaros tika veikts, piemēram, projekts, kurā tika izvērtētas jaunas pieejas informācijas meklēšanā daudzvalodu resursos. Piemēram, lai latvietis, kas neprot somu valodu, tomēr varētu atrast un iegūt informāciju no somu valodā esošajiem avotiem internetā. Šim nolūkam tika izmantota vairāku pakāpju vārdnīcu sistēma - ja nav, piemēram, latviešusomu valodas vārdnīcas, tad, lai atrastu nepieciešamo meklējamo vārdu, to no latviešu valodas iztulko angļu valodā un tad no angļu uz somu valodu. Tulkojums vēl pastarpināti tiek pārbaudīts ar latviešuvācu vārdnīcas palīdzību. 
	Tilde ir dibināta 1991. gadā Rīgā, un kompānijai ir biroji arī Viļņā un Tallinā. Galvenie Tildes darbības virzieni ir datoratbalsta izstrāde latviešu valodai, datorprogrammu lokalizācija, grāmatvedības un uzņēmumu vadības programmatūra, informatīvie un video pakalpojumi internetā.
Bojārs uzdod apturēt atļauju 
izsniegšanu spēļu zāļu atvēršanai Rīgā 
BBI  11/25/04     Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs šodien ir izdevis rīkojumu ar kuru, pamatojoties uz likumu "Par izlozēm un azartspēlēm", uzdevis Rīgas priekšpilsētu izpilddirekcijām neizsniegt atļaujas spēļu zāļu, bingo zāļu, totalizatoru vai derību likmju pieņemšanas vietu atvēršanai un organizēšanai konkrētās telpās līdz jauna Rīgas attīstības plāna 2006. - 2018. gadam apstiprināšanai.
	Rīkojuma izpildes kontroli Rīgas domes priekšsēdētājs ir paturējis sev. 
	G.Bojārs jau vairākkārt ir paudis savu viedokli par to, ka Rīgā spēļu zāļu ir pārāk daudz. Azartspēļu bizness ir ļoti ienesīgs, taču tas degradē apkārtējo biznesa vidi, viņš uzskata. "Tur, kur atnāk azartspēles, apkārtējie iznīkst," pauda G.Bojārs. Viņš ir pārliecināts, ka nav normāli, ja Rīgā uz katra stūra ir spēļu zāles un spēļu automāti - tas kropļo priekšstatu par Rīgu un izskatās, ka Rīga ir pārvērtusies par azartspēļu lielpilsētu. 
	G.Bojārs uzskata, ka pareizi regulējot šo biznesa nozari Rīgā, ir iespējams panākt, ka spēļu zāles tiek veidotas konkrētās vietās, izkaisīti, taču šādas vietas ir stingri jānosaka jaunajā Rīgas pilsētas attīstības plānā. "Līdz brīdim, kad tiks sagatavots šis plāns, jaunas spēļu zāles saskaņotas netiks," uzsvēra Rīgas domes priekšsēdētājs. 
	Saskaņā ar Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas apkopoto statistisku šā gada jūlijā Rīgā bija reģistrēta 7161 azartspēļu iekārta, kas ir par par 150 iekārtām vairāk nekā šā gada sakumā. 
	Pašlaik Rīgā darbojas 65% no Latvijā ekspluatējamām azartspēļu iekārtām. 
	Galvaspilsētā šā gada jūlijā darbojās 336 spēļu saloni un 14 kazino. 
	Ieņēmumi no azartspēlēm Rīgas budžetā pēdējos gados ir palielinājušies. Pēc departamenta aprēķiniem Rīgas pilsētas ieņēmumi no azartspēļu nodokļa pērnajā gadā veidoja 0,65% no kopējiem Rīgas budžeta ieņēmumiem. 
Iedzīvotāji pārliecināti, ka nākamā paaudze
piedzīvos lielāku ekonomisko labklājību
LETA  11/25/04     Lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju ir pārliecināti, ka nākamā paaudze piedzīvos lielāku ekonomisko labklājību. Tā liecina starptautiskā pētījuma "Voice of the People 2004" laikā īstenotā iedzīvotāju aptauja, ko Latvijā veica "TNS Baltijas Datu nams". 
	Pētījuma laikā tika konstatēts, ka, pēc Latvijas iedzīvotāju domām, politiskajiem līderiem ir pārāk liela vara un atbildība, turklāt tie rīkojoties neētiski un negodīgi un pakļaujas varenāku cilvēku iespaidam. 
	Prognozējot labklājības pieaugumu, 70% aptaujāto pauda pārliecību, ka nākamā paaudze piedzīvos lielāku ekonomisko labklājību, 16% izmaiņas neprognozēja, bet 8% domā, ka situācija pasliktināsies. No atbildēm atturējušies 6% respondentu. 
	Pētījuma ietvaros iedzīvotāji tika lūgti arī prognozēt izmaiņas pasaules drošībā. 46% respondentu uzskata, ka nākamā paaudze dzīvos drošākā pasaulē, 22% ir pārliecināti, ka šajā jomā izmaiņas nav gaidāmas, bet 25% domā, ka pasaule var kļūt nedrošāka. 7% atturējās jebko prognozēt. 
	69% Latvijas iedzīvotāju vecumā no 15 līdz 74 gadiem atzinuši, ka politiskajiem līderiem ir pārāk liela vara un atbildība, 66% domā, ka tie rīkojas neētiski, 63% ir pārliecināti, ka politiskie līderi ir negodīgi, bet 62% uzskata, ka tie reaģē uz spiedienu no cilvēkiem, kas ir varenāki par viņiem. 
	Vēl 44% aptaujāto pauduši, ka politiskie līderi nav spējīgi un kompetenti, bet 32% uzskata, ka tie pārāk jūtīgi uztver sabiedrības viedokli. 
	Līdzīgās domās iedzīvotāji ir arī par biznesa līderiem. Tā 51% atzīst, ka tie reaģē uz spiedienu no cilvēkiem, kas ir varenāki par viņiem, 46% biznesa līderus uzskata par neētiskiem, bet 45% - par negodīgiem. 41% ir pārliecināts, ka biznesa līderiem ir pārāk liela vara un atbildība, 19% domā, ka tie nav spējīgi un kompetenti, bet 15% uzskata, ka tie pārāk jūtīgi uztver sabiedrības viedokli. 
	Šie un vēl citi vairāk nekā 20 sociālpolitiskie jautājumi tika uzdoti starptautiskā pētījuma "Voice of the People 2004" aptaujas laikā. 
	Kopumā pasaulē šā pētījuma laikā tika veiktas 50 000 interviju vairāk nekā 60 valstīs, atspoguļojot vairāk nekā viena miljarda pasaules iedzīvotāju viedokli un attieksmi pret dažādiem aktuāliem jautājumiem. Latvijā izvaicāti 500 iedzīvotāji. 
Biznesu sāk aizvien biežāk 
Evija Ercmane,  Diena  11/26/04     Latvijā uzņēmumus dibina vairāk, taču kopumā to šeit joprojām ir mazāk nekā citur ES.
	Pēdējos divos gados Latvijā no jauna dibināto uzņēmumu skaits pieaudzis par vidēji 25% gadā, iepriecina Uzņēmumu reģistra (UR) datus apkopojošā uzņēmuma Lursoft statistika. Tas liecina, ka Latvijas iedzīvotāji par ienākumu gūšanas formu arvien biežāk izvēlas paši savu biznesu, nevis algotu darbu.
	Par spīti jauno komersantu aktivitātēm, Latvijā gadu no gada saglabājas ārkārtīgi zems uzņēmējsabiedrību blīvums, rēķinot uz tūkstoš iedzīvotājiem. Pasaules Bankas (PB) pētījumos norādīts, ka Latvijā joprojām ir vairāki būtiski šķēršļi gan uzņēmumu dibināšanā, gan tālākā komercdarbībā. Arī citi uzņēmējdarbības vides pārzinātāji uzskata, ka Latvijā ir pārāk samezglota likumdošana, kas turklāt tiek bieži mainīta, un, reģistrējot uzņēmumu, jākārto daudz formalitāšu, kuras nav tās lētākās, salīdzinot ar citām valstīm. Paši uzņēmumi norāda, ka grūtības sagādā sākotnējā finansējuma iegūšana un arī bankas ne vienmēr ir pretimnākošas, kas sarežģī iespraukšanos konkurences nospriegotajās nišās.
	Šā gada pirmajos desmit mēnešos, salīdzinot ar 2003.gada atbilstošo periodu, dibināts par 29% vairāk uzņēmumu. Šis ir pirmais gads, kad nodibināts tikpat daudz uzņēmumu kā 1998.gadā. Pēdējos piecos gados Latvijas iedzīvotāji nav spējuši sasniegt to intensitāti, ar kādu komercdarbība tika uzsākta pirms Krievijas krīzes.
	Skatoties Lursoft statistiku vairāku gadu griezumā, redzams, ka 2004.gadā katru mēnesi dibināts par vidēji 100 uzņēmumiem vairāk nekā pērn, un gandrīz par 200 uzņēmumiem mēnesī vairāk nekā 2002.gadā. Populārākā uzņēmuma forma ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību.
	Par galveno iemeslu, kas veicinājis uzņēmumu dibināšanu, Dienas aptaujātie uzņēmējdarbības pārzinātāji uzskata Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai (ES). "ES fondu apgūšana ir vienreizēja iespēja, kā panākt straujāku attīstību, kā veicināt investīcijas un padarīt sevi konkurētspējīgāku," skaidro Latvijas Darba devēju konfederācijas ģenerāldirektore Elīna Egle. Taču savu efektu radījusi arī valsts kopējā ekonomiskā izaugsme, un, lai arī gausā, tomēr likumdošanas sakārtošana.
	Lai arī statistika rāda cerīgu tendenci, Latvijā joprojām ir ļoti zems uzņēmumu skaits uz tūkstoš iedzīvotājiem. UR norāda, ka Latvijā uz tūkstoš iedzīvotājiem ir 55 nelikvidēti uzņēmumi, bet atzīst, ka reālais skaits varētu būt pat trīs reizes mazāks, proti, 18.
	Latvijā, uzsākot uzņēmējdarbību, nepieciešamas salīdzinoši lielas izmaksas - 2000 latu liels pamatkapitāls plus 412 lati dažādām dibināšanas procedūrām. PB Latvijas pārstāvniecības komunikāciju speciālists Toms Baumanis skaidro, ka šis rādītājs Latviju nostāda sliktākā pozīcijā par Azerbaidžānu, Gruziju, arī Slovākiju un Horvātiju, nerunājot par citām ES valstīm. "Dānijā, piemēram, uzņēmuma nodibināšanai vispār nav nepieciešami nekādi līdzekļi," norāda T.Baumanis.
	PB pētījumā par biznesa uzsākšanu Latvija ieņem augsto vienpadsmito vietu, saskaitot procedūras, kas nepieciešamas, lai nodibinātu uzņēmumu. Topošajam komersantam Latvijā jānokārto septiņas formalitātes, taču tam nepieciešamas 18 dienas. T.Baumanis uzsver, ka bieži uzņēmuma nodibināšana var aizņemt divus mēnešus. "Samazinot jaunā uzņēmēja izmaksas un laiku, kas vajadzīgs formalitāšu kārtošanai, uzņēmējdarbības vidi iespējams uzlabot," uzskata T.Baumanis, papildinot, ka valstij arī jādomā, kā atvieglot tālāko komersanta darbošanos. Piemēram, lai reģistrētu nekustamo īpašumu, uzņēmējam jāsamaksā 2,1% īpašuma vērtības. "Šis galīgi nav uzņēmējdarbības stimulēšanas veids, bet gan budžeta ieņēmumu avots," bargi nosaka T.Baumanis. 
	Ekonomisti norāda, ka vidē ārpus uzņēmējdarbības, no kurienes nāk jaunie komersanti, par biznesu nostiprinājies negatīvs priekšstats. "Cilvēku interesi par sava biznesa uzsākšanu bremzē augstais korupcijas līmenis, lielā pelēkās ekonomikas daļa, kas mazina godīgo uzņēmēju konkurētspēju," skaidro Ekonomistu apvienības 2010 pārstāvis Roberts Remess. Viņam piekrīt E.Egle, norādot, ka arī nodokļu sistēma Latvijā ir grūti administrējama. "Nodokļu sistēma ir jāvienkāršo, labāk jāorganizē korupcijas un nelegālās nodarbinātības kontrole," saka E.Egle. 
	UR atzīst, ka būtu nepieciešamas intensīvākas informatīvās kampaņas, jāuzlabo institūciju sadarbība un jāvienkāršo reģistrēšanās pievienotās vērtības nodokļa reģistrā. Ekonomikas ministrija norāda, ka labs mehānisms uzņēmējdarbības vides uzlabošanai ir valdības pasākumu plāns Uzņēmējdarbības vides pilnveidošanai, kas regulāri tiekot papildināts ar uzņēmēju priekšlikumiem.
Patieso nabadzību slēpj
NRA  11/26/04     Aprēķinot minimālo naudas summu, ar kādu mēnesī var izdzīvot vidusmēra Latvijas iedzīvotājs, statistikas speciālisti izmanto 13 gadus vecus priekšstatus par vajadzībām. To pārskatīšanu kavē, lai nenāktos atklāt patieso nabadzības līmeni valstī. 
	Centrālā statistikas pārvalde (CSP) nule paziņoja, ka oktobrī iztikas minimums pārsniedzis simts latu psiholoģisko robežu - par desmit santīmiem (Ls 100, 11). Jaunākais pētījums par mājsaimniecību budžetiem (par 2003. gadu) liecina, ka vidējais Latvijas iedzīvotājs ir spiests iztikt ar mazāku summu - Ls 86,88. 
	Taču atšķirība starp valsts deklarētajiem vēlamajiem un reālajiem iedzīvotāju ienākumiem varētu būt daudz lielāka. 
	Vēl 1991. gadā valdība definēja vidējā iedzīvotāja vidējās vajadzības, nosakot minimālā patēriņa grozu, un gandrīz nemainīgā veidā šo formulu statistikas radīšanā izmanto vēl šobaltdien. Gadā iedzīvotājam jāapēd 84 kilogrami kartupeļu, 217 olu, jānopērk 0,14 mēteļi un 0,05 skapji, 4,00 reizes jānogriež mati utt. CSP Dzīves līmeņa statistikas nodaļas vadītāja Solveiga Siliņa skaidro, ka minimālā pārtikas groza revīzija esot nepieciešama, jo minimālā patēriņa grozs aug. Piemēram, tajā vispār nav iekļauti medicīnas un izglīt ības pakalpojumi. Arī degviela tiek uzskatīti par luksusa preci, kam vidējā iedzīvotāja minimālā patēriņa grozā nav vietas. Gan oficiālā, gan neoficiālā kārtā Labklājības ministrijai jau vairākkārt ierosināts pārskatīt groza saturu, taču nesekmīgi. Šādas ignorances cēloni paskaidro akadēmiķis Oļģerts Krastiņš: "Tas ir politisks jautājums. Revidējot grozu, var izrādīties, ka zem iztikas minimuma robežas Latvijā dzīvo daudz vairāk cilvēku, nekā pašlaik oficiāli atzīts, un Latvija uz citu valstu fona izskatīsies stipri sliktāk." 
	Ekonomiste Raita Karnīte norādījusi, ka jau četras no katrām piecām Latvijas mājsaimniecībām dzīvo zem iztikas minimuma. CSP apgalvo, ka tās rīcībā nav apstiprinājuma tik biedējošam secinājumam. Labklājības ministrija divu dienu laikā tā arī nespēja Neatkarīgajai sagatavot komentāru. 
	Iespēju, ka pašlaik lietotie statistikas aprēķini stipri vien atšķiras no īstenības, pieļauj arī Ekonomikas ministrijas Tautsaimniecības struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Baranovs. 
	Pašlaik patēriņa grozā esošās ēdamās, neēdamās lietas un pakalpojumus pārskata vien tad, ja kāda no vajadzībām vispār pazūd. Piemēram, marles autiņus aizstājušas autiņbiksītes.
Sakrālais tūrisms - cerība daudziem
†Jānis Vanags D. D. , LELB arhibīskaps,  NRA  11/27/04      Lasot Imanta Vīksnes rakstu Sakrālais tūrisms - nodeva LPP (Neatkarīgā, 24.11.) kā arī dažu labu komentāru Dienā, jāsāk domāt, ka ir tomēr cilvēki, kas labprātīgi nesper kāju baznīcā, bet, ja ļaunais liktenis viņus kādā no tām iegrūž, tad viņi aizmiedz acis un aizspiež ausis, lai neredzētu nevienu mākslas darbu un nedzirdētu ne ērģeļu pīkstiena. Vairums kulturālu cilvēku gan priecājas, ka Latvijā ir skaisti dievnami. Tos uzskata par nacionālo bagātību. Man bieži jautā, kādēļ baznīcas nav atvērtas visu diennakti. Daudzi grib ieiet baznīcā, lai īpašajā gaisotnē dzirdētu ierunājamies savu iekšējo cilvēku.
	Taču, baudot dievnama noskaņas un priecājoties par kultūras vērtībām, reti kurš iedomājas, ka šo "visas tautas bagātību" priekšā visas tautas kopj un uztur cilvēki, kas tāpat dzīvo no algas līdz algai, no pensijas līdz pensijai, bet ir apņēmušies par saviem līdzekļiem uzturēt lielu, vecu celtni, kuru izremontēt var būt dārgāk nekā uzbūvēt sev jaunu māju. Katru nedēļu viņi stundām bez atlīdzības strādā, kaut vai lai iztīrītu to, ko apmeklētāji piestaigājuši. Man nešķiet pārspīlēti saukt viņu pūles atjaunot Latvijas dievnamus par varonību. Reizēm pat ir grūti kādu pierunāt kļūt par draudzes priekšnieku un uzņemties atbildību par vietējo baznīcu. Es pazīstu šos cilvēkus, un ir sāpīgi redzēt, kā nevienlīdzīgā cīņā ar laikazobu viņus pārņem nomāktība. 
	Līdz šim valsts rūpes visbiežāk aprobežojās ar plāksnīti pie sienas - "Piemineklis atrodas valsts aizsardzībā". Valsts aizsardzība mēdza izpausties prasībā nevis vienkārši remontēt baznīcu, bet iet daudz dārgāko restaurācijas ceļu. Pa kādam projektam atbalstīja Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, Kultūrkapitāla fonds un atsevišķas ministrijas, taču saņēmēji joprojām bija daži laimīgie. Sakrālā tūrisma programma dod cerību, ka beidzot, pirmo reizi pēc Latvijas okupācijas, valsts ir nolēmusi plānveidīgi, ilgstoši un plašā mērogā pievērsties sakrālās arhitektūras pieminekļu aizsardzībai. Var nākotnē debatēt par projektu vērtēšanas formulu. Varbūt var apsvērt iespēju daļu naudas paredzēt lielākiem darbiem īpaši vērtīgos objektos un šos projektus vērtēt atsevišķi. Taču patlaban sakrālā tūrisma programma ir devusi cerību daudziem, un vispārējā nomāktības gaisotnē iešķilt entuziasma dzirksti bija tieši tas, kas vajadzīgs. Tā iedvesmos cilvēkus paveikt vēl vairāk nekā tikai valsts atbalstītais projekts. Tādēļ man īsti nav saprotama Imanta Vīksnes vēlēšanās šo cerību saindēt un nokaut pirmajā asnā.
	Fabula par to, ka Latvijas Pirmā partija šo programmu ierosināja, lai pielabinātos vēlētājiem, man šķiet nedaudz infantila. Nu kurš tad nezina, ka demokrātiskā sabiedrībā politiķiem vajadzīgs vēlētāju atbalsts? Vai tad mēs ilgojamies pēc laikiem, kad PSKP varēja ignorēt cilvēkus un būt droša par ievēlēšanu? Un kā lai partijas iegūst savu vēlētāju atbalstu? Ar retoriku un dārgiem klipiem? Daudz ētiskāk ir nopelnīt simpātijas, izdarot kaut ko labu. Protams, mediķi un skolotāji neaizmirsīs, kas viņiem paaugstināja algas. Zemnieki pieminēs kompensācijas. Karavīri novērtēs tos, kas uzlaboja viņu dienesta apstākļus. Vecāki atcerēsies, kam jāpateicas par māmiņu algām. Es ļoti ceru, ka vēlētāji, kam šķiet svarīgi Latvijā saglabāt dievnamus, atcerēsies, kas ierosināja un kas valdībā atbalstīja sakrālā tūrisma programmu. Un tur nav nekā nosodāma. Redzēt un atcerēties pat ir pilsoņu pienākums, jo apbalvot labo un nosodīt ļauno pavēl pati taisnība, kas ir varas tikumiskais pamats. Tādēļ sakrālā tūrisma programma nav ne vairāk, ne arī mazāk pielabināšanās vēlētājiem, kā pensiju indeksācija vai subsīdijas zemniekiem. Ja kādu kaitina fakts, ka LPP ir īpaši atcerējusies baznīcēnus, no tādiem padomju ateisma aizspriedumiem gan būtu laiks izaugt. Esam taču Eiropā. Turklāt, ja baznīcēni kādam šķiet vērā ņemams elektorāts, viņus atcerēties nav liegts nevienai partijai.
	Var jau apstrīdēt, ka sakopta vide ar sakoptiem dievnamiem dara Latviju pievilcīgāku tūristiem. Taču tūrisma firmu vadītājiem, kas nezina, ka tūristi apmeklē baznīcas, jāsaka - mūžu dzīvo, mūžu mācies. Varbūt viņus maldina nosaukums "sakrālais tūrisms", kas vedina domāt par svētceļniekiem, kuri brauc turnejās tikai pa baznīcām. Tādu tiešām nav daudz. Toties esmu piedzīvojis, ka tūrisma firmas, ignorējot uzrakstus, vadā ekskursantu grupas pa Domu pat dievkalpojuma laikā. Retais no nesakrālajiem tūristiem aizbrauc no Rīgas, neielūkojies Jāņa, Pētera vai Jēkaba baznīcā. Valmieras Sīmaņa, Cēsu Jāņa, Liepājas Annas vai Trīsvienības baznīca ir starp šo pilsētu pievilcīgākajiem tūrisma objektiem, nemaz nerunājot par tādām vietām kā Gaiķi, Valtaiķi, Zlēkas vai Apriķi, kur bez baznīcām vispār ir maz ko redzēt. Varbūt baznīcu apceļošana ir vēl neatklāta iespēja tūrisma nozarē, jo pat Latvijas iedzīvotāji nenojauš, ko tur var redzēt. Esmu kopā ar gluži laicīgiem cilvēkiem devies vienas vai divu dienu ekskursijās pa Kurzemes baroka baznīcām, pa ceļam baudot skaisto dabu un romantiskās mazpilsētas. Viņiem tas šķita aizraujoši. Attīstīt sakrālus maršrutus būtu vēlamāk nekā veicināt alkohola, seksa vai azartspēļu tūrismu, ar ko Latvija pamazām draud kļūt bēdīgi slavena.
Ieguvēji no globalizācijas - 
loģistikas kompānijas
Elina Lidere,  NRA  11/27/04     Vācijas loģistikas kompānija Schenker saskata Latviju kā potenciāli augošu tirgu, taču atšķirībā no Latvijas pārvadātājiem uz Krievijas tirgu skatās piesardzīgi. 
	"Krievijas tirgus ir kļuvis daudz drošāks, taču tajā joprojām pastāv riski," vēlā vakara sarunā ar dažiem žurnālistiem par Schenker darbību Latvijā un pasaulē izteicās tās valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors Tomass Helds, kas uz Latviju bija atbraucis, lai piedalītos Austrumu reģiona padomes sanāksmē. T. Helds atzina, ka, attīstoties starptautiskajai tirdzniecībai un ciešākai starptautiskajai sadarbībai, pieaug arī loģistikas biznesa iespējas. Latvijas tirgus savukārt piesaista arī tāpēc, ka tajā visu laiku ir vērojama izaugsme.
EasyJet nekonkurējot ar Ryanair
Elina Lidere,  NRA  11/27/04     Otrā lētā aviokompānija Rīgā cer uz 90 tūkstošu pasažieru pieplūdumu.
	Zemo izmaksu aviokompānija easyJet, kas kopš ceturtdienas sāka lidojumus maršrutā Rīga-Berlīne, neatklāj, kādi varētu būt nākamie maršruti, lai arī tā sagaida diezgan lielu lidotāju aktivitāti jau atvērtajā maršrutā.
	Gada laikā easyJet iecerējis maršrutā Rīga-Berlīne pārvadāt vismaz 90 000 pasažieru, - vakar preses konferencē pastāstīja easyJet mārketinga menedžeris Latvijā, Igaunijā, Grieķijā, Itālijā, Ungārijā un Slovēnijā Jannis Kapodistris. Patlaban aviokompānijai šajā maršrutā izdevies pārdot aptuveni 10 000 biļešu, un J. Kapodistris teica, ka easyJet darbības sākšana maršrutā Rīga-Berlīne varētu trīs reizes palielināt pasažieru skaitu šajā virzienā.
	Attiecībā uz jauniem easyJet maršrutiem J. Kapodistris noteica: "Ja tirgus attīstīsies, būs vairāk maršrutu." Kompānijai neesot ilgtermiņa stratēģijas attiecībā uz maršrutiem, tāpēc viss atkarīgs no pieprasījuma un lidojuma izmaksām konkrētajā brīdī.
	No Tallinas easyJet lido gan uz Berlīni, gan arī Londonu. Savukārt no Viļņas pagaidām vēl vispār nelido. Kā Neatkarīgajai stāstīja J. Kapodistris, iemesls, kāpēc kompānija arī no Latvijas neveic lidojumus uz Londonu, ir tāds, ka šobrīd šajā maršrutā ir diezgan liela konkurence. Patlaban uz Londonu lido gan sīvākais easyJet konkurents zemo cenu kategorijā Ryanair, gan Latvijas nacionālā kompānija airBaltic, gan arī Anglijas British Airways. Tomēr lidostas Rīga prezidents Dzintars Pomers uz jautājumu, kāpēc ir tikai viens maršruts no Rīgas, piebilda, ka pašreiz norisot sarunas ar kompāniju, ka tā varētu atvērt kādu maršrutu uz pilsētām, kur easyJet ir bāze, ieskaitot Londonu.
	Runājot par konkurenci ar Ryanair, J. Kapodistris Neatkarīgajai pastāstīja, ka easyJet parasti lido uz citām lidostām nekā Ryanair. No tām 58 lidostām, uz kurām lidojot easyJet, tikai trīs vai četras esot tādas, uz kurām lido arī Ryanair. EasyJet politika arī esot veikt lidojumus uz tām lidostām, kas atrodas tuvāk lielajām pilsētām, atšķirībā no Ryanair, kas bieži lido uz lidostām, kas atrodas ļoti tālu no pilsētas. Turklāt attiecībā uz Baltijas valstīm easyJet nav izvēlējies Rīgu kā centru, cerot, ka no Igaunijas un Lietuvas iedzīvotāji brauks uz Latviju, lai lidotu ar easyJet, bet skata katru valsti atsevišķi, - teica J. Kapodistris.
	EasyJet biļešu cena maršrutā Rīga-Berlīne vienā virzienā ar visiem nodokļiem ir no 20,49 eiro (13,6 latiem), un tās var rezervēt internetā vai arī pa telefonu, kas gan ir ievērojami mazāk populārs variants. Rezervējot biļetes pa telefonu no Latvijas, par sarunu jāmaksā starptautisko zvanu tarifs.
	Dz. Pommers stāstīja, ka šim gadam prognozēts - apkalpoto pasažieru skaits būs viens miljons 50 000. Taču, lai atpelnītu visus lidostas izdevumus, ņemot vērā, ka ir atcelta ielidošanas nodeva un samazināta izlidošanas nodeva, nepieciešams Rīgas lidostā apkalpot 1,5 miljonus pasažieru. Nākamajam gadam lidostai ir noteikts plāns apkalpot jau divus miljonus pasažierus. Pērn lidosta Rīga apkalpoja tikai 712 000 pasažieru.
Ministrija mudina ignorēt iztikas minimumu
Imants Vīksne,  NRA  11/29/04     Tā vietā, lai ierosinātu pārskatīt 13 gadus vecos priekšstatus par iedzīvotāju vajadzībām un piešķirtu lielāku svaru likumdošanā sociologu noteiktajam iztikas minimumam, Labklājības ministrija (LM) vedina domāt, ka šo rādītāju rēķināšana ir nelietderīga nodarbe, kas jāpārtrauc.
	Aptaujātie eksperti ministrijai oponē, jo šādi nabadzīgiem cilvēkiem atņemtu būtisku argumentu cīņā par dzīves kvalitātes pieaugumu. Neatkarīgā jau rakstīja, ka oktobrī iztikas minimums vienam iedzīvotājam bija Ls 100,10 mēnesī. Turklāt šis skaitlis iegūts, summējot iedzīvotāju minimālās vajadzības atbilstoši 1991. gadā, Ivara Godmaņa valdības laikā, definētajam vajadzību grozam, kas tagad ir ievērojami pieaudzis. 
	Toreizējais ekonomikas ministrs Jānis Āboltiņš skaidro, ka groza misija gadu gaitā nav mainījusies: "Tā ir platforma dažādu veidu sociālās partnerības sarunām. Piemēram, ķirurgi prasa 700 latu. Groza metodika mums ļauj diskutēt. Cilvēkam ir jāpaēd, jāapģērbjas, taču jautājums, vai viņam obligāti jāģērbjas pie Hugo Boss." LM tomēr kā objektīvāko visu veidu plānošanā izmantojamo ciparu min 18 latus, kas ir valdības garantētais minimālais ienākums. 
	Formāli tas nozīmē - ja uz vienu cilvēku ģimenē iznāk vien desmit latu, valsts pabalsta veidā astoņus piemaksā. LM lepojas, ka pieprasījusi no nākamā gada šo skaitli paaugstināt līdz 21 latam. 
	Ekonomists J. Āboltiņš ierēdņiem atgādina, ka pat ar 22 latiem mēnesī izdzīvot var tikai uz papīra. LM Sociālās palīdzības nodaļas darbinieks Aivars Palže tam piekrīt: garantētais minimālais ienākums nav saistīts ar iedzīvotāju vajadzībām, bet gan naudas daudzumu valsts kasē. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) apšauba, ka valsts ir tik nabadzīga, un jau gadiem cīnās par minimālās algas un arī pensionāru ienākumu pielīdzināšanu iztikas minimumam. LBAS priekšsēdētājs Pēteris Krīgers atzīst, ka pagaidām nesekmīgi. Taču ministrijas piedāvātā iedzīvotāju minimālo vajadzību ignorēšana labklājību valstī necels - vien ļaus noklusēt patieso nabadzības līmeni. Šai kontekstā P. Krīgers min politiķu atteikšanos ratificēt Eiropas sociālo hartu, kurā minētas "tiesības uz taisnīgu atalgojumu".
	Skaidrojot iztikas minimuma rādītāja maznozīmību, labklājības ministre Dagnija Staķe Neatkarīgajai norāda, ka tas neietekmē iedzīvotājiem piešķirto sociālās drošības pakalpojumu apmēru un nav saistošs, nosakot, piemēram, pensijas, pabalstus vai darba algas. "Ja tomēr vēlamies minēto mērījumu saglabāt", pēc ministres domām, nepieciešams plašs pētījums par iedzīvotāju vajadzībām mūsdienās. Uzņemties iniciatīvu iedzīvotāju labklājībai būtiskajā jautājumā ministrija nesola. 
Uzziņa
- Iztikas minimums oktobrī - Ls 100,10
- Minimālā alga - Ls 80
- Minimālā pensija - Ls 50,17
- Garantētais minimālais ienākums - Ls 18
Avots: Neatkarīgās pētījums
Latvijā konservatīva vide
Elīna Lidere,  NRA  11/30/04     Tikai 30% Latvijas jauno uzņēmumu ņem kredītu uz vairāk nekā gadu.
	Vakar (pirmdien) arī Latvijā tika atzīmēta uzņēmējdarbības diena. Tajā tika arī prezentēts pētījums par jaunajiem uzņēmumiem Latvijā, kuru skaits pie mums ir samērā mazs. 
	Pasaules uzņēmējdarbības pētījums parāda, ka uzņēmējdarbības aktivitāte raksturo arī ekonomikas aktivitāti valstī, - prezentējot pētījumu šeit Latvijā, stāstīja amerikāņu uzņēmējdarbības pētniecības profesors Pols Reinolds. Savukārt pētījums par situāciju Latvijā, kas balstīts uz Lursoft datiem, parāda, ka Latvijā uzņēmējdarbības aktivitāte ir samērā zema. Taču situācija nebūt nav tik bēdīga - ja Latvijā uzņēmējdarbības aktivitātes koeficients ir 0,8, tad, piemēram, vēl vienā jaunajā Eiropas Savienības dalībvalstī Slovēnijā tas ir tikai nedaudz lielāks - 1,1. Savukārt Francijai, kas gan izceļas pārējo veco dalībvalstu vidū ar viszemāko rādītāju, tas ir tikai 0,7. 
	Taču attiecībā uz Latviju pētnieki (Rīgas Ekonomikas augstskola) atklājuši, ka no jaunajiem uzņēmumiem ilgtermiņa kredītu, kas būtu uz vairāk nekā gadu, ņēmuši tikai 30% uzņēmumu. Tas nozīmē, ka atlikušie 70% iztikuši ar savu naudu vai ņēmuši tikai īstermiņa kredītus. Pētījumā izdalīts arī tipiskākais Latvijas uzņēmēja modelis. Latvijas uzņēmējs parasti esot vīrietis, vecumā ap 39 gadiem un pēc tautības latvietis. Vairākumā gadījumu uzņēmumam ir viens īpašnieks vai arī tas pieder diviem partneriem, kuram katram pieder puse īpašuma. Tipiskākais Latvijas uzņēmumu darbības lauks ir mazumtirdzniecība un vairumtirdzniecība, un tie iezīmējas ar jau minēto īpatnību - netiek ņemti ilgtermiņa kredīti. 
	Starptautiskais pētījums par uzņēmējdarbību, kurā nākamgad iekļausies arī Latvija, parāda arī interesantu ainu attiecībā uz uzņēmēju dzimumu - jaunattīstības valstīs sieviešu uzņēmēju proporcija ir daudz lielāka nekā attīstības valstīs. Jaunattīstības valstīs darba vietu nav tik daudz, tāpēc sievietes bieži vien sākot uzņēmējdarbību, nepieciešamības spiestas.
Experti: Drīz darbaspēka trūkuma dēļ 
vajadzēs veicināt imigrāciju
PBLA  12/01/04    Lai arī Latvijas iedzīvotāji uzskata, ka valstij jāierobežo imigrantu ieceļošana, demogrāfiskās situācijas un darba tirgus dēļ Latvijai pēc pāris gadiem imigrantu darbaspēks būs nepieciešams, uzskata imigrācijas politikas eksperti.
	Analītiķi prognozē, ka situācija varētu mainīties tuvāko desmit gadu laikā. Pagaidām Latvija imigrantiem ir nepievilcīga zeme. Šeit vēl ir neliels darba tirgus, zemas algas, neizdevīgi sociālie pabalsti. Imigrantus attur arī latviešu valodas nezināšana un dažādu etnisko kopienu trūkums. Taču pētījums par imigrāciju Latvijā atklāj, ka situācija var mainīties jau vistuvākajā nākotnē – pēc pieciem, desmit gadiem, proti, demogrāfiskās situācijas dēļ Latvijai pēc pāris gadiem varētu pietrūkt darbaspēka. 
	Ārpolitikas institūta pētnieks Ivars Indāns, kurš ir pētījuma autors to pamato ar to, ka laika  gaitā varētu palielināties dzīves līmeņa starpība starp NVS reģionu un ES reģionu. Skatoties teorētiski, ja šāda līmeņa starpība palielinās, tad ir tendence no šīm nabadzīgākajām vietām tikt vietās, kas ir salīdzinoši labklājīgākas un bagātākas.” Tiek prognozēts, ka lielā koties viesstrādnieki iebrauks no Krievijas un Baltkrievijas.
	Imigrāciju veicinās arī pašmāju darbaspēka aizbraukšana, Latvijas iedzīvotāju labākas dzīves meklējumi ārzemēs. Ja situācija nemainīsies, 2050.gadā Latvijas iedzīvotāju skaits būs samazinājies par pusi.
	Pētnieka secinājumiem pievienojās arī Starptautiskās Migrācijas organizācijas (SMO) pārstāvis Latvijā Ilmārs Mežs. : „Tik, cik mēs nespēsim radīt bērnus, tik pēc vienas paaudzes mēs prasīsim sev viesstrādniekus. Tā ka mēs varētu vēl par 5 – 10 gadiem to problēmu attālināt, bet viņa nenovēršami nāks un kaut kad tas notiksies.”
	 Imigrācijas politiku veidojot, jāņem vērā arī sabiedrības spēja pieņemt imigrantus, jo pretējā gadījumā valstī radīsies etniska spriedze, ekspertu diskusijā pauda I.Indāns. Pētījumā veiktā aptauja liecina, ka gandrīz puse latviešu un 40% cittautiešu uzskata, ka Latvijas valsts nedrīkst pieļaut jaunu imigrantu ieplūdumu Latvijā. Liberālu valsts imigrācijas politiku atbalsta tikai aptuveni 10% iedzīvotāju. 
	Latvijā ik gadu ieceļo tikai 2200 imigrantu — šis skaitlis nav mainījies jau piecus sešus gadus un arī pēc iestāšanās ES nav pieaudzis.

Izglītībā un kultūrā...

Bērnus saldē pretterorisma mācībās
Ita Cermane,  NRA  11/25/04     Trešdien salā un vējā Grobiņas vidusskolā mācību trauksmē skolēni evakuējās uz sporta laukumu, kur operatīvie dienesti rādīja, kā rīkoties terorisma draudos. Obligātais pasākums ieilga, jo kavējās sapieri.
	Akcija Drošības dienas skolās notika, lai iepazīstinātu skolēnus ar policijas, robežsardzes, zemessardzes sapieru un ugunsdzēsēju darbu. No rīta skolā izsludināja trauksmi un bērnus evakuēja uz sporta laukumu. Viss notika kā pa īstam, pat ar informāciju par bumbu. Pārmeklēja skolu, lai atrastu iespējamo spridzekli, un butaforiju arī atrada - tā bija paslēpta skolas direktores kabinetā. Spridzekli iznīcināja sporta laukumā. Dienesti imitēja automašīnas spridzināšanu un dzēšanu, demonstrēja, kā no notikuma vietas bēg noziedznieki, kurus likumsargi notvēra. 
	"Tā tiek panākta uzskatāma situācija, kad nepilngadīgā jaunatne redz gan operatīvo dienestu darbu, gan to, kādas sekas izraisa likumpārkāpumi, gan arī, kā rīkoties ekstremālās situācijās," teica Liepājas pilsētas un rajona policijas pārvaldes (PRPP) preses sekretāre Egita Guseva.
	Pasākums ieilga, daļa skolasbērnu, stāvot sniegā un vējā, bija pamatīgi nosaluši. Izrādījās, pie aizkavēšanās bija vainojami sapieri no Saldus, kuriem Grobiņā vajadzēja ierasties jau agrā rītā, bet viņi atbrauca tikai pusotras stundas pēc sākuma. Liepājas PRPP darbinieki gan centās skaidrot, ka teroristi var izvēlēties uzbrukumam vēl negantāku laiku. Savukārt skolēni teica, ka šādas mācības būtu bijis jārīko, vēlākais, oktobrī.
Adventes koncerti
Baiba Pare,  NRA  11/27/04     28. novembrī Rīgas kultūras un tautas mākslas centrā Mazā ģilde koncerts Aizdegsim sveci, jau tuvojas svētais vakars, kurā piedalīsies sieviešu koris Sudrabotā gaisma un Ogres kultūras nama senioru jauktais koris Atvasara.
	- Latviešu biedrības nama Lielajā zālē notiks RLB jauktā kora 15 gadu jubilejas koncerts. Kopā ar kori muzicēs Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolas kamerorķestris. Programmā Jozefa Haidna Svētā Jāņa eņģeļmesa un Henrija Persela Karalienes Marijas dzimšanas dienas oda.
	- Koncertzālē Ave Sol notiks koncerts Meditācija gaismai, kurā piedalīsies kamerkori Amadeus un Vivat, kā arī kameransamblis. Programmā skanēs Volfganga Amadeja Mocarta, Arvo Perta, Feliksa Mendelsona, Riharda Dubras darbi.
	- Svētā Pētera baznīcā muzicēs pūtēju orķestris Rīga, sieviešu koris Ziemeļblāzma, Rīgas 2. mūzikas skolas bērnu koris Strautiņš un Rīgas Mstislava Rostropoviča čellu festivāla junioru ansamblis. Programmā skanēs Vivaldi, Baha, Georga Fridriha Hendeļa, Irvina Berlina, Māra Lasmaņa un Pētera Plakida mūzika.
Buntos pret izglītības reformu
Ināra Mūrniece,  Latvijas Avīze  11/30/04     "Krievu skolu aizsardzības štābs" aicina uz "republikānisku" vecāku sapulci, kur atkal paredzēts buntot pret izglītības reformu. Reformas pretinieku saiets iecerēts šosestdien Maskavas namā. 
	"Pirmie jaunā mācību gada mēneši diemžēl ir apstiprinājuši to cilvēku bažas, kas uzstājīgi brīdināja, ka nepārdomātās un mums nevajadzīgās "reformas" ieviešana mūsu bērniem radīs daudzas problēmas un grūtības. Aizvien biežāk uztrauktie vecāki ziņo, ka bērniem ne tikai palielinās slodze, bet arī krities sekmju līmenis," teikts štāba aicinājumā uz sapulci. 
	Štābs skolās it kā esot veicis anketēšanu, kuras rezultāti liecinot par mācību plānu kavēšanu. Un tas, protams, reformas dēļ... 
	Štābs vai visās nelaimēs skolās vaino Izglītības ministriju, kura, pēc štāba domām, slēpjot "patieso situāciju krievu skolās". Un "patieso situāciju" štābs zīmē baismi mellu. Proti, daudzi skolēni, kas agrāk bijuši sekmīgi, pēc pārejas uz mācībām latviešu valodā uzrādot sliktākas sekmes. Tie, kam jau tāpat bija grūtāk mācīties, "vispār nespēs turpināt izglītību vecākajās klasēs un... atradīsies uz ielas. Saprotams, ka augstākā izglītība viņiem vispār būs nesasniedzama". 
	"Ir skolas, kur bilingvālas pasniegšanas vietā vai pat tā vietā, lai pasniegtu krieviski, dažu priekšmetu pasniegšana notiek tikai latviešu valodā. Ir daudz ziņojumu, ka skolēniem, kas atbild dzimtajā valodā tajos mācību priekšmetos, kurus pasniedz bilingvāli vai latviešu valodā, tiek pazeminātas atzīmes," sludina štābs. 
	Sapulces laikā tikšot izplatīts buklets, ko esot sagatavojusi "neatkarīgu ekspertu grupa", kurā iekļautas atbildes uz vecāku visbiežāk uzdotajiem jautājumiem. 
	4. decembrī plānotās vecāku sapulces mērķi: publiskot "patieso situāciju" par tā saukto reformu, kā arī apspriesties un lemt par otrā "krievu skolu aizsardzības kongresa" sasaukšanu.
Izstādes
Ilze Zveja,  NRA  11/30/04     
	- Galerijā Bastejs kopš vakardienas apskatāma izstāde Radošā darbnīca 2004 - Robežas. Konkurs izstādei darbus iesnieguši ap 40 jauno mākslinieku. Māksliniekiem dota idejiska brīvība bez robežām, aicinot pievērsties robežas jēdzienam mūsdienās. Laureātus paziņos izstādes noslēgumā 13. decembrī.
	- Rīgā, Brīvības ielā 214, korpusā 79. no 1. decembra aplūkojama Jāņa Avotiņa izstāde Piederība. Aptuveni pirms gada mākslinieks pieņēmis lēmumu atteikties no stāstiem gleznās. Šoreiz būs - diptihi, domājot par kustīgo attēlu. 
	- Galerijā Bonhans.S šodien atklās Ziemassvētku izstādi Tūkstoš un vienas nakts pasakas. Pasakas darbos stāsta Latvijā populāri mākslinieki. Atklāšanā dzied Uģis Roze.
	- Valmieras novadpētniecības muzejā 1. decembrī atklās kokgriezēja Jāņa Vīlanda skulptūriņu izstādi Patikšana, satikšana, ne (sa/pa/pie) tikšana... Izstāde atminas mākslinieku 100. jubilejā. Kokgriešanas prasmi mākslinieks sākotnēji apguvis pie tēva, galdnieka, līdzējis veidot mēbeļu rotājumus, padomju gados viņš papildinājies tautas lietišķās mākslas studijā. Mākslinieks rāda sadzīves ainiņas.
	- Galerijā Daugava 2. decembrī atklās Vecmeistaru glezniecību. Šoreiz galerija piedāvā Jāni Pauļuku, Eduardu Kalniņu, Jāni Tīdemani, Ansi Artumu, Aleksandru Cīruli, Pēteri Kundziņu un citi.
	- Liepājā, kompleksā Māja, 2. decembrī atklās ne tikai izstādi Atkalredzēšanās, bet šī būs arī jaunas galerijas atklāšana. Vecais ostmalas spīķeris, kādreizējā graudu noliktava, kas ir arhitektūras piemineklis, sāks jaunu dzīvi ar 26 Liepājas māksliniekiem, kā arī tie tiem, kas mākslā sākuši skoloties Liepājā. 
	- Valmierā, galerijā Laipa, 4. decembrī atklās gadskārtējo konkursizstādi Ainava. Konkurss norit divās kārtās - vispirms žūrija izraugās izstādes darbus, tad galerijas uzaicināts mākslinieks no izstādes izvēlas šā gada ainavu meistaru. 
	- Liepājā, laicīgās mākslas galerijā K. Māksla?, iespējams iepazīties ar Olgas Dorenskas darbiem Džuandzi un taurenītis. Olga Dorenska nav profesionāla māksliniece, viņas darbi top ar nagu lakām, matu krāsām un zobu pastu. Viņas darbi bija redzami Rudenī 2003.
	- Ventspils Piejūras brīvdabas muzejā apskatāma senu gludekļu izstāde Svarīgs pletīzeris. 64 dažāda vecuma gludekļu vidū viens no vecākajiem un smagākais izstādes eksponātiem ir 13 kilogramīgs pletīzeris, kas kalts 18. gadsimtā
	- Agijas Sūnas galerijā apskatāma mākslinieces Edītes Paulas-Vīgneres Ziemassvētku dāvana. Māksliniece turpina pagājušajā gadā aizsākto miniatūru darbu sēriju, šoreiz piedāvājot ne tikai svētku laikam veltītus mazos darbiņus, bet miniatūru ciklus. Vienam no tiem dots nosaukums Nepiepildītais sapnis, darbos sapņojot par Spāniju.

Citā ziņā...

Miris Eduards Berklavs 
LETA  11/26/04    25.novembrī, 90 gadu vecumā miris pazīstamais politiķis, Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) dibinātājs, bijušais Saeimas deputāts Eduards Berklavs, aģentūru LETA informēja Saeimas deputāte Anna Seile (TB/LNNK). 
	Berklavs dzimis 1914.gada 15.jūnijā Kuldīgas apriņķa "Birzniekos" lauku amatnieka un laukstrādnieces piecu bērnu ģimenē. 
	No astoņu gadu vecuma pelnījis sev iztiku kā lopu gans pie dažādiem saimniekiem. Iesaistījies organizācijās "Latvijas Darba jaunatne" un "Strādnieku sports un sargs". Strādājis Kurzemes apriņķa laikrakstā "Kurzemnieks", bet pēc 1934.gada 15.maija apvērsuma, kad laikraksts ticis slēgts, strādājis dažādus gadījuma darbus rūpnīcā "Vulkāns", ceļu būves un mežu izciršanas darbos. 
	Pēc pārcelšanās uz dzīvi Rīgā 1935. gadā Berklavs strādāja elektromehāniskajā darbnīcā, bet vakaros mācījies Rīgas pilsētas Amatniecības skolā, turpinot darboties kā burtlicis - iespiedējs komjaunatnes nelegālajā tipogrāfijā "Spartaks", par ko tika arestēts un sodu izcietis Rīgas Centrālcietumā un spaidu darbos Kalnciema akmeņlauztuvēs. 
	Pēc Latvijas okupācijas 1940.gadā strādājis komjaunatnes centrālkomitejā un Komunistiskās partijas Rīgas Proletāriešu rajona komitejā. 1941.gadā, karam sākoties, evakuējies, nokļūstot Latviešu strēlnieku divīzijā. Piedalījies kaujās dažādās frontēs, sākumā kā ierindas kareivis, vēlāk kā virsnieks. Pēc kara demobilizējies, strādājis dažādās komjaunatnes, Komunistiskās partijas un padomju varas iestādēs, tajā skaitā bijis LPSR Ministru padomes priekšsēdētāja vietnieks. Absolvējis trīsgadīgo partijas augstskolu Maskavā. 
	Pakāpeniski sācis izprast PSKP īstos mērķus latviešu tautas pārkrievošanā un sācis darboties pret Maskavas režīmu, tāpēc 1959.gadā viņš tika atbrīvots no visiem amatiem un izsūtīts uz Vladimiru, kur atradies līdz 1968.gadam. Berklavs tika izslēgts no Komunistiskās partijas "par Ļeņina nacionālās politikas izkropļošanu un partijas augstāko instanču lēmumu ignorēšanu." Līdz aiziešanai pensijā strādājis Rīgas Elektromašīnu rūpnīcā (RER). 
	Padomju laikā, 1971.gadā Berklavs uzrakstīja "17 latviešu komunistu vēstuli", kurā patiesi atspoguļoja Kompartijas īstenoto politiku Latvijā. Šī vēstule tika ievietota apmēram 100 preses izdevumos 14 valstīs, vairākkārt nolasīta ārzemju radio raidījumos. Sakarā ar pretpadomju aktivitātēm Berklavs tika bieži pratināts Valsts drošības komitejā. 
	Atmodas laikā Berklavs aktīvi iesaistījies sabiedriskajos procesos, bija viens no LNNK dibinātājiem 1988. gadā un tās pirmais priekšsēdētājs. Vienlaikus darbojies Latvijas Tautas frontes (LTF) valdē, 1990. gadā ievēlēts par Pilsoņu kongresa delegātu. 
	1990. gadā Berklavs tika ievēlēts Augstākajā padomē, viņš bija arī 5.Saeimas deputāts. 
	Berklavs ir grāmatas "Zināt un neaizmirst" (1998) autors. 
	Pēc politisku motīvu dēļ notikušās izstāšanās no apvienības "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK Berklavs nebija nevienas politiskas partijas biedrs. 
	Berklavs ir apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (1995), III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (2000) un 1991.gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. 

Pagaidām uzvar narkotikas 
Sanita Jemberga Hāgā,  Diena  11/26/04      ES Narkotiku apkarošanas aģentūras ziņojumā Latvija izcelta kā vieta, kur visvairāk tiek konfiscēts heroīns.
	Narkotiku lietošana Eiropā pēdējā gada laikā nav mazinājusies, un visplašāk lietotā neatļautā viela arvien ir marihuāna, taču daudzās valstīs tradicionālo otro populārāko - amfetamīnu - sāk pārmākt ecstasy tabletes. ES satrauc ziņojumi par fentanila parādīšanos Igaunijas, Zviedrijas un Somijas tirgos, jo sintētiskā opiāta iedarbība 100 reižu pārspēj heroīnu un pēdējos divos gados ziņots par daudziem pārdozēšanas gadījumiem, ceturtdien paziņoja ES Narkotiku apkarošanas aģentūra. 
	"Pastāv risks, ka dažas no pozitīvajām tendencēm varētu būt īslaicīgas, un rodas patiesas bažas par iespējamām narkotiku izraisītām epidēmijām, īpaši dažās jaunajās dalībvalstīs. Narkotiku lietošana kopumā saglabājusies sākotnēji augstā līmenī - daudzas valstis ziņo par kokaīna lietotāju skaita palielināšanos un dažviet palielinās arī to cilvēku skaits, kas lieto Indijas kaņepes un ecstasy," sacīja aģentūras direktors Džordžs Estivenarts. 
	Pārskata sagatavotāji apzināti izvēlējušies nesalīdzināt narkotiku lietošanas statistiku 25 valstīs, aizbildinoties ar datu kvalitāti, bet ar dažām lietām Latvija atšķiras. Tā ir vienīgā, kur visvairāk tiek konfiscēts heroīns - pārējās valstīs tā ir "zālīte". ES satrauc arī ilgstošā HIV epidēmija Latvijā un Igaunijā, kur tā varētu būt sasniegusi kulmināciju, un, kamēr vecajās ES valstīs tā samazinās intravenozo narkotiku lietotāju vidū, Polijā, Latvijā un Igaunijā tā ir visaugstākā. Latvijā narkotikas injicē ap 20% HIV slimnieku.
	Narkotiku lietotāju skaits Latvijā nav zināms, taču aptaujas rāda, ka izplatītākā narkotika ir marihuāna, ko lietojuši 10,6% pieaugušo un gandrīz piektā daļa cilvēku vecumā starp 15 un 34 gadiem, kas ir kopējā tendence Eiropā. Pētnieki uzskata, ka heroīns Latvijā nonāk no Centrālāzijas caur Krieviju, bet sintētiskās narkotikas no Nīderlandes, Polijas un Igaunijas. 
	Vissatraucošākā narkotiku apkarotājiem šķiet pieaugošā marihuānas lietošana skolēnu vidū, kur skaitlis atkarībā no valsts svārstās no 10 līdz 30%, Anglijā zēnu vidū sasniedzot pat 42,5%. Ecstasy lietotāju skaits svārstoties ap 7% no iedzīvotājiem un pēdējos gados esot stabilizējies, taču atkal tas ir lielāks gados jaunāku vīriešu grupā. Kokaīna paveids kreka smēķēšana aprobežojoties ar dažām Eiropas pilsētām, un visvairāk tā lietošana reģistrēta prostitūtu vidū.

Galvaspilsētā ienāk Ziemassvētki
Daina Veško,  Latvijas Avīze  11/26/04     Šodien Rīgā, Doma laukumā, sāk darboties Ziemassvētku tirdziņš, kurā varēs iepirkties līdz pat 26. decembrim.
	No Alūksnes tālo ceļu uz Doma laukuma tirdziņu mērojuši SIA "Dzīpars" linu izstrādājumi, Liepājas mākslinieku sudraba un dzintara rotas, Mārtiņa Cukura krūzītes, Rūjienas tautas mākslas studijas "Atspole" lupatu grīdceliņi, biedrības "Latvijas strauss" spalvu darinājumi. Taču tirdziņā būs arī Rīgā tapušas lietas - radošās apvienības "Timba" vadītāja Raimonda Kārkliņa kopā ar 30 apvienības dalībniekiem gatavo dažādus Ziemassvētku dekorus. Pērn "Timba" tirdziņā pabija tikai nedēļu, bet šogad jau izdevies iegūt atsevišķu namiņu tirdzniecībai. Tur pārdos gan baltegļu zarus, gan jau sagatavotus Adventes vainagus, ko cilvēki paši mājās var dekorēt, gan dažādus floristikas darbus.
	Ziemassvētku tirdziņā netrūkst arī cienātāju ar raušiem, lauku maizi, kūpinātu gaļu, zivīm, medu, pelēkajiem zirņiem, saldumiem, karstvīnu un citiem gardumiem. 
	Darbdienās laikā no pulksten 17 līdz 20 un brīvdienās no 12 līdz 18 Doma laukumā ik pa brīdim uz skatuves notiks dažādu folkloras kopu, pūtēju orķestru un citu pašdarbnieku uzstāšanās. Tirdziņa organizēšanā iesaistījusies arī Rīgas domes Kultūras pārvalde.

Rīdzinieki vēro Ziemassvētku 
egles iedegšanu Doma laukumā
LETA  11/28/04     Par spīti aukstajam laikam, vairāk nekā pustūkstotis rīdzinieku šodien Doma laukumā vēroja Ziemassvētku egles svinīgo iedegšanu. Doma laukumā pulcējās galvenokārt ģimenes ar bērniem, jaunieši un vecāka gada gājuma ļaudis. Bērni sildījās, rotaļājoties kopā ar Rīgas skolēnu pils teātra "Zīļuks" audzēkņiem un dziedot kopā ar Rīgas skolēnu pils vokālo ansambli "Trio".
	Savukārt jaunieši aukstumam pretojās, malkojot karstvīnu. Karstvīna un piparkūku tirgotāji atzina, ka cilvēki labprāt iegādājas Ziemassvētku gardumus. 
	Rīgas mērs Gundars Bojārs, iededzot egli, norādīja, ka ik gadu pirmajā adventē Rīgā iedegtā egle vēsta, ka jau pēc četrām nedēļām gaisma ņems virsroku pār tumsu un saulīte pamazām vērsīsies uz vasaras pusi. 
	Doma laukumā izvietotā egle ir aptuveni 16 metrus augsta un varētu būt 36-40 gadus veca. 
	Aptaujātie rīdzinieki sacīja, ka uz egles svinīgo iedegšanu ieradušies, jo tuvojas Ziemassvētki un šāds pasākums Rīgā notiek tikai vienu reizi gadā. Savukārt citas ģimenes pauda prieku par svinīgo egles iedegšanu un sūdzējās, ka šogad Rīgā nekas nenotiekot un neesot, kur vest bērnus. 
	Pasākumā šodien uzstājās kamerkoris "Konvents" ar Ziemassvētku programmu, folkloras kopa "Rija", bērnu vokālais ansamblis "Saulēniņi" un koris "Vecrīga". 
	Ziemassvētku tirdziņš Doma laukumā darbosies līdz 26.decembrim. 
The New York Times: 
Bijušajā PSRS neatkarīgi mediji ir tikai Baltijā
NRA  12/01/04    No bijušās PSRS republikām tikai Baltijas valstīs ir neatkarīgi mediji. Preses brīvība lēni, taču nenovēršami samazinās visās bijušajās PSRS republikās, izņemot Baltijas valstis, raksta avīze The New York Times. 
	Ņujorkā bāzētās Žurnālistu aizsardzības komitejas (CPJ) nesen veiktā situācijas analīze par brīvo presi bijušajā PSRS liecina, ka neatkarīgi masu mediji ir tikai Igaunijā, Latvijā un Lietuvā. Pārējās 12 bijušās PSRS republikas atradušas līdzekļus, kā pārņemt savā kontrolē masu medijus, neļaut strādāt neatkarīgajiem medijiem un pat nogalināt žurnālistus, kuri veic izmeklēšanu par ietekmīgām personām.