K a s   j a u n s	
Nr. 371:   2004.g. 5.- 11. novembris	
L a t v i j ā ?	

Lāčplēšu dienā...

Piesātināti svētki
Anita Daukste,  NRA  11/11/04     Lāčplēša diena ir patriotiski piesātināti svētki. Pat tagad, kad grūti atrast dzīvas atmiņas par 1919. gada 11. novembri. Šobrīd šai dienai ir Latvijas armijas dienas emocionālā jēga. Ja lepošanās ar savu valsti piestāv 18. novembra Latvijas Republikas proklamēšanas svinībām, tad 11. novembra dienām piestāv lepošanās ar Latvijas armiju. Vienlaikus ir arī vieta jautājumam - vai ir par ko lepoties? 
	Jā, būs atbilde, ja runājam par militāro veidojumu patriotisko nozīmi jebkurā sabiedrībā vai arī ar patosu pieminam katra Latvijas karavīra gatavību ziedot sevi tēvijas aizsardzībai. Nē, ja atcerēsimies kaut vai tikko notikušo ieroču iepirkuma skandālu, kas diemžēl atklāj arī dziļākus ūdeņus Latvijas armijas apgādē. Nelikumības un valsts interešu ignorēšana armijas apgādē nevar notikt bez piesega augstākajos politiskajos slāņos. Nevajag iestāstīt, ka šādas lietas, kur šķiesti miljoni, balstās uz atsevišķu virsnieku negodīgumu. Tā ir sistēma, kuras atmaskošanai diemžēl arī presei rokas par īsām, jo armija ir viena no labākajām vietām valstiskās noslēpumainības ziņā - "nedrīkst un viss", tādi ir vienkārši un dzelžaini informācijas nepieejamības aizbildinājumi, un mēs paliekam neziņā, kā uz vairākiem tūkstošiem vīru tiek iztērēti 2% no iekšzemes kopprodukta. Ja vēl šie paši karavīri stāsta, ka zābaki faktiski jāpērk pašiem, bet bruņuvestes plīst kā kokvilnas drāniņas. Varbūt tas pavairo lepnumu, ka Latvijas armija spēj izpildīt NATO prasības arī ar dārgiem second hand ieročiem un plīstošām drēbēm? Iespējams, ka nevajag svētkos mazgāt netīro veļu, jo zināms jau arī, ka ne jau armija un Aizsardzības ministrija visus 2% no IKP notērē - šis ir pats interesantākais budžets, jo tajā, aizbildinoties ar noslēpumiem, var salikt arī pusi no Kultūras ministrijas projektiem. Bet vismaz AM ierēdņi savu daļu godam tērē - siltākas vietas valsts pārvaldes sistēmā ir grūti iedomāties. Ir arī labas lietas - piemēram, Kara muzejs nākamā gada budžetā cer saņemt pat par pusmiljonu latu vairāk - tā ka šo latviešu militārās vēstures iemūžināšanas iestādi, visticamāk, neskars citu Latvijas muzeju plikās maizes un ūdens problēma. 
	Valsts nodokļu naudas tēriņi lai paliek malā. Ir svētki, kuriem jāatbild uz jautājumu - kas ir latviešu karavīrs šodien? Vai savas valsts patriots, kurš līdzīgi kā 1919. gada cīņās ir gatavs iet pret vairākas reizes lielāku armiju, aizstāvot savu dzimteni, vai arī tas ir algotnis, kurš par naudu karo Irākas tuksnešos? Lielā mērā kareivja tēlu nosaka politika, kas lemj latviešu karavīram būt par okupantu Irākas karā. Taču arī kareivja stāja un kārtība dienestā, arī tas, cik godīgi un stingri ir armijas virsnieki, neapšaubāmi, arī profesionāla militāra dienesta izveide ir elementi, kas ļauj zīmēt armiju kā apzinātas un nopietnas izvēles vietu.
	Lāčplēša diena ir patriotisma pārbaude ne tikai armijā. Svecītes pie Rīgas pils sienas un cilvēku skaits svētku pasākumos būs rādītājs arī tam, kāds ir mūsu visu viedoklis par spēju ziedoties dzimtenes labā, kā to darīja latvieši pagājušā gadsimta sākuma Rīgas atbrīvošanas cīņās pret Bermonta-Avalova karaspēku.
Pienākums kalpot Latvijai 
Gunta Sloga,  Diena  11/11/04     Karavīram jāstrādā tā, lai ar savu zemi varētu lepoties visa tauta, teic virsleitnants Svenčs.
	"Mēs armijā neesam nekādas šaurās pierītes, kā par mums domā, un es daru visu, lai lauztu šo stereotipu," saka virsleitnants Edmunds Svenčs, Nacionālo bruņoto spēku (NBS) 2.kājnieku bataljona rotas komandiera vietnieks. 26 gadus vecais E.Svenčs, kurš armijai pievienojies, dodamies sava tēva un vectēva pēdās, ne vien vārdos, bet arī darbos lauž paša minēto stereotipu. Viņa astoņus gadus ilgais dienests bruņotajos spēkos ir spilgts piemērs tam, ka arī militārists, tikpat labi kā jurists vai bankas darbinieks, šodienas Latvijā var veidot veiksmīgu karjeru.
	E.Svenčs, kurš sekmīgi absolvējis Nacionālo aizsardzības akadēmiju (NAA), pēcāk mācījies ārzemēs un bijis arī misijā Irākā, līdzās izglītībai kā mūsdienu karavīru veidojošos faktorus un īpašības min motivāciju un interesi par armijā notiekošo, morālo un fizisko sagatavotību, patriotismu, labu aprīkojumu un ekipējumu. Virsleitnanta tīrā un izgludinātā lauka forma, kas viņam mugurā, īsi pirms Lāčplēša dienas tiekoties ar Dienu, demonstrē vēl kādu E.Svenča nosaukto laba kareivja iezīmi - kārtīgu izskatu. 
	"Karavīrs reprezentē savu armiju, atrodoties citā valstī, viņš reprezentē arī Latviju kopumā. Tādēļ ir svarīgs ārējais izskats, tas, kā viņš sevi prezentē... Viņam jāsaprot, kā pareizi uzvesties sabiedrībā, noteiktās situācijās. Kareivim jāizprot viņa sūtība," saka E.Svenčs. 
	Virsleitnants ļauj noprast, ka viņš labi apzinās - arī intervija presē ir iespēja spodrināt ne vien sava, bet visas armijas mundiera pogas. "Karavīram ir jāparāda sevi kā profesionāli, kā modernu karavīru," viņš bilst.
	"Armijā dzīve ir interesanta, mēs esam atvērti cilvēki. Tie, kuri to nesaprot, vai nu nezina, vai tic stereotipiem," saka E.Svenčs. Sabiedrības atmiņā joprojām esot palikušas ar PSRS armiju saistītās negatīvās lietas, taču Latvijas armijā pēdējos gados notikušas pozitīvas pārmaiņas. 
	E.Svenčs atbalsta arī sākto pāreju no obligātā uz profesionālo militāro dienestu. Tas veicināšot motivētu karavīru piesaisti. "Slinkums ir ārstējams, arī neveikla iešana un runasveids ir labojams. Bet... karavīram ir jābūt motivētam. Šādi karavīri varēs godam pārstāvēt savu valsti," ir pārliecināts virsleitnants. 
	"Tieši armijas daudzšķautņainība ir tā, kas vilina," teic E.Svenčs. Interese par armijā notiekošo viņam bijusi jau bērnībā - "baigi patika spēlēt kariņu". Tad pievienojies jaunsargiem, zemessargiem, bet pēc skolas pabeigšanas 1996.gadā iestājies NAA. Pēc NAA absolvēšanas E.Svenčs strādāja akadēmijas Aizsardzības zinātņu centrā par pētnieku. E.Svenča maģistra darbs par starppersonāliem konfliktiem armijā, to skaitā ārpusreglamenta attiecībām, izpelnījies atzinību. Taču pienācis brīdis, kad viņš sapratis, ka nevēlas saistīt savu dzīvi ar mierīgo darbu akadēmijā.
	Par pagrieziena punktu kļuvušas pusgadu ilgās mācības Fortbeningas kājnieku bāzē ASV Džordžijas štatā. Tā bijusi laba iespēja iepazīt citu armiju, militāro tehniku un cilvēkus. 
	Pēc atgriešanās no ASV viņš pārgājis uz kaujas bataljonu un šo lēmumu nenožēlo arī tagad. Nozīmīgs punkts E.Svenča karjerā ir miera misija Irākā. 
	E.Svenča un rotas komandiera Venta Lapsenberga kabinetā, kur notiek saruna ar virsnieku, vēl stāv liela mugursoma ar aizsargķiveri, dažas tukšas ūdens blašķes un pāris saiņu. Tās ir liecības par atgriešanos no Irākas pagājušajā nedēļā. Šī bijusi pirmā reize, kad E.Svenčs piedalījies militārās operācijās. 
	"Mūsu rota bija nokomplektēta ar ļoti profesionāliem karavīriem," ar jaušamu lepnumu balsī saka E.Svenčs. Bez liekas lielīšanās varot teikt, ka latviešu karavīri Irākā ir daudz labāk sagatavoti par vairākumu miera misijās dienošo, ja vien nerunā par nodrošinājumu.
	No saspringtās armijnieka dzīves, protams, ciešot ģimene. Tai laiks zagts teju visa pēdējā gada garumā - gan septiņu mēnešu intensīvo mācību laikā, gatavojoties braucienam uz Irāku, gan četros misijas mēnešos. 
	"Cepuri nost sievas izturībai un pacietībai!" atzīst E.Svenčs un piebilst, ka raksturs viņam ir spēcīgs un nepakļāvīgs. Pašlaik abiem vēl bērnu neesot, taču tos, tāpat kā visu pārējo savā dzīvē, E.Svenčs plānojot.
	11.novembrī viņš, visticamāk, oficiālajos piemiņas pasākumos nepiedalīšoties, jo izmantošot pēc atgriešanās no Irākas piešķirto atvaļinājumu. "Noteicēja būs sieva, tagad es piederu savai ģimenei - kur viņa gribēs, tur iesim," viņš saka.
	Pavadīdams Dienas korespondentus ārā no Ādažu bāzes, kur notikusi saruna, E.Svenčs, pavērdamies uz garām ejošajiem karavīriem, nosaka: "Daudz jaunu seju." Prombūtnes laiks viņam ļauj pamanīt arī citas pārmaiņas - jauno bāzes kapelu, izremontētās kazarmas. Pirms tam viņš bāzes teritorijā sastapis vairākus biedrus, kas, lai arī atrodas atvaļinājumā, tāpat kā E.Svenčs, ieradušies šeit pārrunāt tālākās dienesta gaitas - dažs vēlas pāriet citā amatā, cits pamest armiju. 
	Viņš taču paliks? E.Svenča atbilde ir īsa un noteikta: "Protams, armija ir mana dzīve."
Lāčplēša dienā
Pasākumi Rīgā
- plkst.9 ekumeniskais dievkalpojums Sv.Pētera baznīcā
- plkst.11 vainagu nolikšana pie Mūžīgās uguns Brāļu kapos
- plkst.13 pie Brīvības pieminekļa svinīga godasardzes maiņa un Rīgas garnizona vienību militārā parāde
- plkst.13 Zemitāna laukumā dos startu skolu audzēkņu ielu stafetes Vienības skrējienam
- plkst.14 svinīga godasardzes maiņa pie Rīgas pils
- plkst.16 Sudrabkalniņā atceres pasākums pie pieminekļa Rīgas pulka karavīriem - Rīgas aizstāvjiem 1919.gadā
- plkst.17 Lāčplēša dienai veltīts pasākums pie Kara muzeja
- plkst.18 svecīšu dedzināšana pie Rīgas pils

Latvija Eiropā un pasaulē...

Latviešiem Baltkrievijā maza jubileja 
Imants Vīksne,  NRA  11/05/04     Baltkrievijā, kas vairākumam Latvijas iedzīvotāju saistās ar diktatoru Aleksandru Lukašenko un cilvēktiesību pārkāpumiem, dzīvo arī mūsu tautieši. Nedēļas nogalē aprit desmit gadu, kopš Vitebskā darbojas latviešu svētdienas skola.
	Pēdējie tautas skaitīšanas dati liecina, ka Vitebskas apgabalā dzīvo 754 latvieši un viens līvs. Daudzi no viņiem še mīt jau vairākās paaudzēs, un pie Latvijas konsulāta atvērtā skoliņa viņiem ir būtisks palīgs latvietības uzturēšanā. Latviešu ieceļotāju atvases tur iemācās vai uzlabo savu valodu, apgūst vēstures un tradīciju zināšanas. Pašlaik svētdienas skolu apmeklē 30 bērni visdažādākajā vecumā. Konsule Imanta Vingre stāsta, ka desmit gadu laikā skola kļuvusi par unikālu latviešu diasporas centru, jo bērnu kopīgās intereses saliedējušas viņu vecākus. Arī skolas direktore Viktorija Špaka uzsver, ka saikne ar kādreizējiem audzēkņiem ilgstoši saglabājas.
	Pirms kara visā Baltkrievijā bijušas 15 latviešu skolas, taču vēlāk tās likvidētas. 1994. gadā Vitebskā tika atvērts Latvijas konsulāts un diplomātiem radās nepieciešamība nodarbināt savus bērnus. Toreizējais konsuls Armands Krūze stāsta, ka sākotnēji savas atvases latviskās gudrībās skolojuši paši darbinieki, bet jau vēlāk, kad interesentu pulciņš strauji paplašinājās, pieaicināti profesionāli pedagogi. Skola joprojām atrodas konsulāta telpās, taču pēc pārcelšanās uz jaunu mājvietu Vitebskas centrā tai atvēlēts vesels ēkas spārns. Konsulāts atrodas netālu no Baltkrievijas prezidenta A. Lukašenko rezidences, un viņš pat savulaik apmeklējis pārstāvniecību. Latviešu skolas darbošanās viņa iebildumus neesot izpelnījusies.
Piebalgam uzticēs EK enerģētikas portfeli 
Aija Lulle,  NRA  11/05/04    Vakar preses konferencē Briselē jaunais Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Barrozu paziņoja jauno EK sastāvu.
	Latvijas kandidāts Andris Piebalgs ieņems enerģētikas komisāra amatu, aizstājot iepriekš uz šo sastāvu kandidējušo Ungārijas pārstāvi Lāslo Kovāču. 
	L. Kovāčam piešķirts nodokļu un muitas komisāra portfelis. Barrozu arī pavēstīja, ka Roko Butiljoni kā nākamo tieslietu komisāru aizstās līdzšinējais Itālijas ārlietu ministrs Franko Fratini. Eiropas parlamenta kritiku saņēmusī Nīderlandes pārstāve Nēlija Krusa saglabās konkurences komisāres portfeli, ziņo LETA.
	Jaunā EK prezidenta Ž. M. Barrozu vilcināšanās ar pārmaiņu paziņošanu jaunajā komisijā bija cieši saistīta ar to, ka Itālijas premjers Silvio Berluskoni kavējās trešdien, kā iepriekš bija solījis, nosaukt kandidātu, kurš nāks R. Butiljones vietā. 
	Iespējams, viņš iegūs iepriekš Ingrīdai Ūdrei paredzēto muitas un nodokļu komisāra posteni.
	L. Kovāčam iepriekš paredzēto enerģētikas komisāra portfeli, kā jau neoficiāli izskanējis Latvijā, var iegūt Latvijas komisāra kandidāts Andris Piebalgs. Par to vēsta diplomātiskie avoti, un, atsaucoties uz Ž. M. Barrozu tuvu stāvošiem avotiem, vakar vēstīja arī laikraksts Financial Times.
	Irish Times raksta, ka pārmaiņas komisijā kopumā nebūs grandiozas un pārējie kritizētie komisāri – Nīderlandes pārstāve konkurences komisāres kandidāte Nēlī Krusa, Dānijas izvēlētā Marianna Fišere-Bēla, lauksaimniecības komisāres kandidāte – paliks komisijā. Īru laikraksts arī vēstīja, ka, iespējams, Īrijas nominētā kandidāta Čārlija Makrīvija atbildības joma var mainīties. Iepriekš viņam bija iedalīts iekšējā tirgus un pakalpojumu komisāra portfelis.
	Ikgadējā rudens Eiropadome sākās vakar un turpinās šodien. ES vadītāji uz Eiropadomēm pulcējas četras reizes gadā, šo tikšanos īpaši apzīmogo nekad nepieredzētā situācija ar EK izveidi.
	Jauno komisāru kandidātu un to, kuriem būs iedalītas citas jomas, noklausīšanās Eiropas Parlamentā (EP) var sākties jau pirmdien. 17. novembrī, kad sāksies EP sesija, parlaments varētu balsot par komisiju kopumā, un beidzot Ž. M. Barrozu ar savu komandu varētu ķerties pie darbiem, kas komisijai bija jāsāk jau 1. novembrī.
Eiropas Parlaments 
par jauno komisiju balsos 18.novembrī 
LETA--REUTERS  11/06/04     Eiropas Parlaments 18.novembrī rīkos atlikto apstiprinājuma balsojumu par Eiropas Komisiju (EK), piektdien paziņoja Dānijas deputāts Jenss Peters Bonde.
	Viņš žurnālistiem teica, ka parlamenta frakciju vadītāji vienojušies par jauno datumu, kad nākamais komisijas prezidents Žozē Manuels Barrozu ceturtdien iepazīstināja viņus ar jauno Eiropas Komisijas sastāvu.
	Barrozu atsauca savu sākotnējo komandu, lai izvairītos no pazemojošās sakāves, kad parlaments izteica iebildumus pret vairākiem nominētajiem kandidātiem, tai skaitā pret Itālijas izvirzīto Roko Butiljoni, kurš atsaucis savu kandidatūru.
	Trīs jaunie komisijas locekļi, tajā skaitā Latvijas pārstāvis, enerģētikas komisāra amata kandidāts Andris Piebalgs, tiks iztaujāti noklausīšanās sēdēs pirms balsojuma. ES izpildinstitūciju pagaidām turpina vadīt Romāno Prodi.
	Nākamais EK prezidents Barrozu trešdienas vakarā paziņoja jauno EK sastāvu. Latvijas komisāra kandidāts Piebalgs jaunajā komisijā ieņems enerģētikas komisāra amatu, aizstājot iepriekš uz šo amatu pretendējušo Ungārijas izvirzīto pārstāvi Lāslo Kovāču, kas savukārt nominēts nodokļu un muitas komisāra amatam.
Baltijas valstīm jāapvienojas
BNS  11/11/04     Baltijas valstīm ir jāapvieno savas finansiālās pretenzijas pret Krieviju un jāpanāk Eiropas Savienības palīdzība šajā jautājumā, uzskata Eiropas Parlamenta ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks, bijušais Igaunijas ārlietu ministrs Tomass Hendriks Ilvess. Igaunijas plānus pieprasīt kompensācijas no Krievijas par padomju okupācijas nodarīto kaitējumu Ilvess nosauca par "valsts iekšēju populismu". Viņš atzina, ka Igaunijai "ir nepieciešama sadarbība ar saviem deputātiem" Eiroparlamentā, lai panāktu šo kompensāciju samaksāšanu. "Ja būs stingra programma, tad Krieviju varēs ietekmēt ar Eiropas Savienības budžeta starpniecību. Efektīvāk būtu saskaitīt kaitējumu, kas nodarīts Igaunijai, Latvijai un Lietuvai, un atskaitīt to no Krievijai piešķiramās palīdzības. Tomēr tas nozīmē ļoti plaša mēroga kampaņas rīkošanu," uzskata Ilvess. Igaunijas parlaments rudenī uzticēja valdībai līdz gada beigām izstrādāt programmu kompensāciju prasību izvirzīšanai pret Krieviju. Šo jautājumu risina Tieslietu ministrija, kura pagaidām atturas no komentāriem. Jautājums par finansiālu prasību izvirzīšanu Krievijai tiek izskatīts arī Latvijā un Lietuvā.

Valdībā un partijās...

Zupa vārās
Aina Daukšte,  NRA  11/06/04      Burzguļojošs, vārošs katls, kuram saimniece uzlikusi vāku, taču tikai reizēm kāds garainis izspraucas ar niknu šņākoņu. Katls burbuļos vēl līdz novembra beigām, un tad vāks tiks nocelts – vismaz tā sola saimniece –, taču vispirms viņa pārbaudīs, vai visas sastāvdaļas zupā ir izvārījušās gana labas. Tā var raksturot politisko situāciju valdības veidošanā, kurā nule divi svarīgākie ingredienti topošās valdības zupā – Jaunais laiks un Tautas partija – atkal nevarēja pateikt neko skaidrāku kā vien to, ka "tikšanās mazinājusi neuzticēšanos, un mums vajadzīga stabila valdība". Šīs frāzes jau laikam pat bērni iemācījušies no galvas. Tās neko neatklāj par topošās valdības modeli, jo veselais saprāts saka – 80 deputātu valdošajā koalīcijā nebūs. 
	Jaunā laika jaunā taktika – draudzēties ar visiem bez lieliem izņēmumiem – ir aizņemta no Tautas partijas, kura līdzīgu draudzīgumu izrādīja vēl pirms Emša valdības krišanas. Tas gan nenozīmē, ka šie visdraudzīgie reāli draudzēsies viens ar otru. Jau tagad ir skaidrs, ka šo saskaņu varētu veicināt vien kādi ārēji faktori, piemēram, Valsts prezidentes kategorisks nosacījums saistībā ar nākamā premjera nominēšanu. Citādi nekāda kopdarba nevarētu būt – abiem politiskajiem spēkiem ir labas izredzes veidot savu valdību, uzaicinot attiecīgos piesēdētājus no citām labējām partijām. Ja vien par piesēdētājiem dēvētie nesāks spēlēt savu spēli. Vismaz Latvijas Pirmā partija šādas pazīmes uzrāda.
	Valsts prezidentes vēlme sarīkot 22. novembrī partijām valstiskās domāšanas eksāmenu ir pareiza. Lai gan politiķi runāt māk, visticamāk, ka valstiskā pieeja ātri vien atsitīsies pret personāliju mūri un izšķīdīs. Ne reizi vēl valdības veidošanas procesā nav noticis pretējais. Jo koncepcijas ir, bet personālijas, lai tās realizētu, ja arī ir, tad ne vienmēr tās spēj sadarboties. 
	Valsts prezidentei varētu nākties izšķirties starp diviem iespējamajiem jaunās vairākuma valdības modeļiem: vienu veidotu JL, Latvijas Pirmā partija, ZZS un Tēvzemei un Brīvībai/LNNK, otru – TP, LPP, ZZS, TB/LNNK un trīs no JL atšķēlušies deputāti. Taču pirmajā modelī būtu sarežģītāka premjera atrašana – skaidrs, ka tas nebūs Einars Repše, bet cits JL premjers ir teorētiska vienība, nevis reāls cilvēks. Attiecīgi – jau presē apspēlētais Emša variants ir varbūt trešā varbūtība, tāpēc pirmajā vietā izvirzās LPP, un te nu ir divi iespējamie kandidāti – Ainārs Šlesers vai Juris Lujāns. 
	Otrajā variantā savukārt ir acīmredzamas TP ambīcijas uz varu un vēlmi redzēt tikai savējo premjera kandidātu. Aigara Kalvīša priekšrocības ir neapšaubāmas, taču TP ir valdības gāzēji un tiem ne vienmēr krīt garšīgākie kumosi – Emša piesaukto "zoles nospiedumu uz dibena", gara acīm redz ne viņš vien. 
	Pozitīvais simptoms, kas parādījies divu nedēļu politiskās mazspējas procesā, ir tas, ka Saeima raiti risina sociālus jautājumus – piemēram, saistībā ar īres griestiem vai PVN apkurei atlikšanu līdz jūlijam. Ja vēl pastāvētu vienošanās par izgāztā valsts budžeta ātru pieņemšanu parlamentā, tad varētu teikt, ka politiskā zupa iznākusi gana laba. Paļauties uz to nevar – novembra beigās tai parādīsies cits vārītājs – premjera kandidāts un zupas vietā var sanākt ziepes.
Tautas partija bikli tuvinās JL 
Ināra Egle.,  Diena  11/06/04     Kamēr lielie gatavojas vadīt valdību, citi runā par mazo partiju premjeru.
	Neraugoties uz Jaunā laika un Tautas partijas gatavību uzņemties atbildību par nākamās valdības veidošanu, šonedēļ kuluāros pastiprinājās runas par iespēju premjera amatā aicināt kādas citas partijas pārstāvi. Kā viens no šā posteņa pretendentiem tiek minēts ekonomikas ministrs Juris Lujāns (LPP). Tajā pašā laikā vairāki citi neoficiāli avoti šo kuluāros tiražēto ziņu dēvē par sava veida lamatām, jo "pagaidām grūti iedomāties kādas mazās partijas pārstāvi ar pārliecinošu piedāvājumu".
	LPP līderis A.Šlesers vairākkārt ir atkārtojis — ja JL un TP nespēs vienoties, valdības vadītāja amatā varētu palikt Indulis Emsis (ZZS), un piebildis, ka "valdības veidošana var sagādāt pārsteigumu gan mazai, gan lielai partijai". Jāatgādina — J.Lujānu kā premjera amata pretendentu LPP stādīja priekšā Valsts prezidentei Vairai Vīķei–Freibergai jau pavasarī. Toreiz tika minētas divas versijas, kāpēc prezidente neizvēlējās LPP pārstāvi — Pirmā partija bija gāzusi valdību un tā tajā brīdī nespēja sadarboties ar JL. Tagad šie divi iemesli vairs nepastāv. LPP līderis Ēriks Jēkabsons šonedēļ paziņoja, ka "zobeni tiek pārkalti lemešos", kas nozīmē LPP atkaltuvināšanos ar JL. Savukārt JL līderis Einars Repše katru dienu atkārto, ka partija "konstruktīvā un labvēlīgā gaisotnē izvērtēs jebkuru prezidentes izraudzīto premjera kandidātu". Jāatceras, ka J.Lujānu savulaik E.Repše uzskatīja par vienu no savas valdības sekmīgākajiem ministriem.
	Šī ir tikai viena no versijām par iespējamo notikumu attīstību un, pēc vairāku politiķu domām, ne pārāk ticama, jo vismaz TP, ja ne JL, varētu darīt visu iespējamo, lai iegūtu premjera amatu. Tiesa, ZZS un LPP varētu arī vilcināties ar nosliekšanos viena vai otra pusē, kas varētu pagarināt I.Emša valdības mūžu. Pirms pāris dienām, lūgts komentēt iespēju strādāt J.Lujāna vadībā, TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis atzina, ka pašlaik neredz argumentus viņa nominēšanai. Viņaprāt, premjeram vajadzētu būt politiķim, kas ir piedalījies Saeimas vēlēšanās, kurās J.Lujāns nav kandidējis.
	Piektdien pēc divu stundu ilgās tikšanās, kurā vienu trešdaļu laika aizņēmis Gundara Bērziņa (TP) ziņojums par TP piedāvājumu ar valsts finanšu sistēmu saistītu uzdevumu veikšanā, TP un JL vadošie politiķi iznāca pie žurnālistiem ar vēstījumu, ka viņu sadarbība nav izslēgta, bet "pastāv arī citas iespējas". Abu lielo politisko spēku attiecības bija kļuvušas konstruktīvākas, bet atbildes uz mediju jautājumiem vēl neliecināja, ka viņi ir gatavi strādāt kopā vienā valdībā.
Pašvaldības vēlēšanu lokomotīves 
sola nosaukt pēc valdības izveidošanas
LETA  11/08/04     Vairums labējo partiju, kas piedalās valdības veidošanas sarunās, ir palēninājušas pašvaldību vēlēšanu kandidātu sarakstu izstrādāšanu un savas "vēlēšanu lokomotīves" sola nosaukt tikai pēc jaunās valdības izveidošanas. 
	Partijas jau labu laiku gatavojas nākamā gada 13.martā paredzētajām pašvaldību vēlēšanām, tomēr pašlaik no politiski labējā spārna partijām tikai apvienība "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK) ir nosaukusi Rīgas mēra kandidātu. 
	Partijas "Jaunais laiks" (JL) ģenerālsekretārs Uldis Grava iepriekš solīja, ka skaidrība par partijas kandidātiem būs jau novembra sākumā, tomēr līdz ar valdības maiņu situācija ir mainījusies, atzina Grava. 
	Grava, kurš ir JL pašvaldību vēlēšanu vadības grupas loceklis, informēja, ka joprojām katru nedēļu notiek JL reģionālās konferences. Turpinās arī diskusija ar TB/LNNK par sadarbību un kopīgu sarakstu veidošanu. LETA jau ziņoja, ka starp partijām ir panākta principiāla vienošanas par sadarbību Daugavpilī, tāpat ļoti ticama ir kopēja saraksta izveide Ventspilī. Tiek diskutēts par sadarbību vēl dažās Latgales pašvaldībās, kurās, abām partijām startējot atsevišķi, būtu mazas iespējas gūt panākumus, papildināja Grava. 
	Neoficiāli tiek minēts, ka no partijas Rīgā varētu kandidēt bijusī Saeimas deputāte Baiba Brigmane un bijušie ministri - Aivars Aksenoks un Ivars Gaters. 
	Arī Latvijas Pirmā partija (LPP) esot nolēmusi, ka līdz ar valdības krišanu nesteigsies ar Rīgas mēra un citu iespējamo pašvaldību vēlēšanu kandidātu nosaukšanu, informēja LPP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Dzintars Jaundžeikars. Viņš norādīja, ka partijā stājas daudz jaunu biedru un problēmu ar sarakstu izstrādāšanu LPP nebūs. Neoficiāli par LPP Rīgas mēra amata kandidātu tiek minēts Rīgas domnieks Andris Ameriks. 
	Savukārt Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) jau esot pieņemts lēmums par to, kas būs partijas pirmais numurs Rīgas domes vēlēšanās, informēja ZZS frakcijas priekšsēdētājs Augusts Brigmanis. Tas būšot sabiedrībā zināms cilvēks, kas nedarbojas nevienā politiskā partijā, informēja Brigmanis, kurš sīkāk nevēlējās komentēt apvienības izraudzīto kandidātu. 
	Pašlaik Rīgas domes vēlēšanām partijas reģionālās nodaļas izvirzījušas 90 kandidatūras. Katra partija būs pārstāvēta ar līdzīgu skaitu kandidātu - 30. No redzamākajām kandidatūrām ir esošie domnieki Pauls Putniņš, Ingmārs Līdaka, Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāja Baiba Rivža, bijušais kultūras ministrs Ojārs Spārītis un LZS pārstāvis Roberts Dilba. 
	Savukārt Tautas partija (TP) neesot noteikusi kādus konkrētus termiņus kandidātu nosaukšanai, norādīja TP preses sekretārs Arno Pjatkins. Neoficiāli tiek minēts, ka Rīgā TP sava saraksta galvgalī varētu virzīt Andri Ārgali. 
	"Tēvzemieši" pilnu sarakstu sola nosaukt pēc 4.decembra, kad notiks partijas kongress, aģentūru LETA informēja TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats. Jau ziņots, ka TB/LNNK kā Rīgas mēra kandidātu izvirzījusi Rīgas domnieku Jāni Birku. Saraksts tiks veidots ar 31 kandidātu. Valdības krišana gan nav ietekmējusi vēlēšanu sarakstu veidošanu, atzina politiķis. 
Lielās partijas premjera kandidātus 
neatklās līdz sarunām ar prezidenti
LETA  11/10/04     Lielajām Saeimā pārstāvētajām partijām - "Jaunajam laikam" (JL) un Tautas partijai (TP) - nav izdevīgi šobrīd atklāt savus premjera un ministru amatu kandidātus, tāpēc tās "savas kārtis atklās" tikai pēc tam, kad būs uzsāktas sarunas ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, prognozēja TP valdes loceklis Gundars Bērziņš. 
	Lielajām partijām ir vairāki premjera amata kandidāti, tās varētu deleģēt no savām rindām profesionāli jebkuram ministra amatam, uzskata Bērziņš. 
	Pēc viņa domām, personāliju atklāšana partijām var radīt nopietnus sarežģījumus. Lielajām partijām ir jāsaudzē savi kandidāti, lai tos "nenodauza", skaidroja politiķis. 
	Bērziņš norādīja, ka Latvijā ir daudzpartiju sistēma un neviena no lielajām partijām nevar viena pati vai divatā izveidot valdību. Tām ir jāpiesaista partneri, tāpēc Ministru prezidenta amata kandidāts bieži vien ir kompromisa figūra, kas apmierinātu potenciālos koalīcijas partnerus. 
	Latvijā atšķirībā no citām parlamentārajām demokrātijām partijas premjera amatam bieži virza cilvēku, kas nav partijas priekšsēdētājs, akcentēja Bērziņš, atgādinot, ka šādas kompromisa figūras bija gan partijas "Latvijas ceļš" (LC) pārstāvji Māris Gailis un Andris Bērziņš, gan apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK) pārstāvis Guntars Krasts. Toreiz neviens no viņiem nebija savu partiju "pirmais numurs". 
	Tāpēc tam, ka ne JL, ne TP nesteidzas ar premjera nosaukšanu, ir objektīvs pamats, uzsvēra Bērziņš. 
Jebkurā gadījumā premjera amata kandidāts nebūs cilvēks bez politiskās pieredzes. Tas būs kāds, kurš ir redzams savā partijā, piebilda politiķis. 
	Kā norādīja deputāts, tāpēc Latvijas Pirmās partijas valdes priekšsēdētājam Aināram Šleseram pēc pirmdienas paziņojuma par gatavību vadīt valdību, "ja arī bija kādas cerības kļūt par premjeru, tad tagad tādu vairs nav". 
	Tai pašā laikā Bērziņš atzina, ka varētu piekrist kļūt par nākamās valdības veselības ministru. Tomēr viņš neesot oficiāli no partijas virzīts kandidāts, viņš tikai publiski prezentējot TP piedāvājumu samilzušo problēmu risinājumam. 
	Kā vienu no "fundamentāliem jautājumiem", kas būtiski ietekmē valdības veidošanu, Bērziņš minēja neskaidrību ar jaunās Eiropas Komisijas apstiprināšanu. Vēl joprojām nav skaidrs, kā "šī visa jezga" beigsies un kas būs Latvijas komisārs, teica Bērziņš, atzīstot, ka tāpēc no prezidentes puses esot bijis ļoti tālredzīgi atlikt sarunu uzsākšanu līdz 22.novembrim. 
	Neoficiālas partiju sarunas notiek katru dienu, atzina Bērziņš. Iespēja sadarboties esot visām partijām. 
	Pēc Bērziņa teiktā, sadarbība starp JL un TP izskatoties "cerīgi", abu partiju attiecības ar katru sarunu raundu uzlabojoties. 
	Pēc viņa domām, TP izveidot valdību bez JL būtu ļoti sarežģīti, bet JL bez TP - neiespējami. Viņš prognozēja, ka pēc sarunu uzsākšanas ar prezidenti koalīcijas veidošana notiks raiti, jo valdības deklarāciju var izstrādāt pāris dienās. 
	Deputāts neuzskata, ka tā partija, kuras premjers vadīs jauno valdību, iegūs būtiskas priekšrocības gaidāmajās pašvaldību vēlēšanām. "Ir skaidrs, ka valdības vadītājam būs racionāli jārisina ļoti sarežģīti jautājumi, kuri patlaban tiek risināti emocionālā gultnē," sacīja Bērziņš, norādot uz problēmām veselības aprūpē un citos sektoros. 
	Viņš atzina, ka kritušajai Induļa Emša (ZZS) valdība patlaban strādāt ir daudz vieglāk, jo vairs nav tik liela pretestība no opozīcijas puses, arī balsis lēmumu pieņemšanai Saeimā ir vieglāk nodrošināt. 
Imants Geidāns dibina jaunu partiju
LETA  11/10/04     Bijušais Nacionālā progresa partijas priekšsēdētājs Imants Geidāns dibina jaunu partiju, kuru, visticamāk, sauks "Mūsu Latvijai". Geidāns pastāstīja, ka partija "Mūsu Latvijai" iecerēta kā centriski kreisa partija. Tās dibinātāju vidū būšot daudz mazo un vidējo uzņēmēju, kuri ir ieinteresēti saprātīgas nodokļu sistēmas ieviešanā. 
	Partijas "Mūsu Latvijai" dibināšanas kopsapulce notiks 28.novembrī plkst.11 Rīgas Latviešu biedrības namā. Gatavību dibināt jauno partiju esot pauduši jau 211 Latvijas pilsoņi, apgalvoja Geidāns. 
	Dibināšanas kopsapulcē paredzēts pieņemt partijas programmu un statūtus, ievēlēt vadību un revīzijas institūciju. 
	Kā apgalvoja Geidāns, jaundibinātā partija piedalīsies nākamajās pašvaldību vēlēšanās ar savu deputātu kandidātu sarakstu Rīgā, Jelgavā, Tukumā, Liepājā un Mārupes pagastā. 
	Geidāna iepriekšējā vadītā politiskā organizācija - Nacionālā progresa partija (NPP) - tika reģistrēta 1997.gada 16.janvārī un likvidēta 2003.gada 8.maijā. NPP par savas darbības mērķi bija deklarējusi Latvijas valstiskuma, pašvaldību, demokrātijas un tautsaimniecības nostiprināšanu. 
	NPP 1997.gadā piedalījās Rīgas domes vēlēšanās un ieguva divus deputātu mandātus. Rīgas domē NPP sākotnēji pārstāvēja Linda Baltiņa, kura drīz kļuva bezpartejiskā, bet pēc tam iestājās savienībā "Latvijas ceļš", un Juris Žuravļovs, kurš nodibināja Labklājības partiju un kļuva par tās priekšsēdētāju. Kad 2000.gada septembrī Augstākā tiesa anulēja Žuravļovam Latvijas pilsonību, viņa deputāta mandātu mantoja nākamais kandidāts no NPP saraksta - Juris Karlsons. 
	2001.gada Rīgas domes vēlēšanās un 8.Saeimas vēlēšanās NPP nepiedalījās. 
Šlesers ticies ar Karlsonu
LETA  11/11/04     Ministru prezidenta biedrs Latvijas Pirmās partijas valdes priekšsēdētājs Ainars Šlesers vakar tikās ar ASV vēstnieku Latvijā Braienu Karlsonu. 
	Tas noticis dienu pēc tam, kad A. Šlesers žurnālistiem paziņoja par gatavību uzņemties premjera pienākumus un veidot jauno valdību, ja to viņam uzticētu Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	A. Šlesera birojā informēja, ka abi tikušies, lai "pārrunātu politisko situāciju, kā arī abu valstu divpusējo ekonomisko attiecību jautājumus". Biroja vadītāja Inga Pelša norādīja, ka premjera biedrs ar vēstnieku tiekas regulāri, lai pārrunātu investoru interesi par Latviju un iespējamos sadarbības projektus. Sīkāku informāciju par tikšanos Pelša nevarēja sniegt, jo Šlesers ar Karlsonu tikušies divatā, bez padomnieku klātbūtnes.

Saimniecībā...

Fondu zinātāji: ES nauda padziļinās 
turības plaisu starp Rīgu un reģioniem 
Evija Ercmane,  Diena  11/05/04     Eiropas Savienības (ES) nauda, kas paredzēta vienmērīgai uzņēmējdarbības un lauksaimniecības attīstībai visā Latvijā, var būtiski padziļināt plaisu starp attīstītākajiem un komercdarbībai mazāk labvēlīgajiem reģioniem. To apliecina apkopotā informācija par projektiem, kas no novadiem iesniegti vairākos ES fondos. Proti, veiklākie projektu rakstītāji bijuši Rīgas un tās apkārtnes uzņēmēji, bet vismazāk projektu iesnieguši komersanti un lauksaimnieki no Latgales puses. ES fondu pārzinātāji un ekonomisti brīdina, ka ES naudas nonākšana jau tā turīgo rajonu uzņēmumos, nevis mazāk attīstītajos reģionos var kļūt par bīstamu tendenci un apdraudēt vienmērīgas valsts izaugsmi. 
	Reģionu pārstāvji uzskata, ka projektu uzrakstīšanai rajonu uzņēmējiem nepieciešams ilgāks laiks un ES naudas apgūšanu tālāk no Rīgas varētu veicināt, nosakot kvotas. Piemēram, Latgalei uz pusgadu it kā rezervētu daļu ES fondu naudas, uz kuru šā reģiona uzņēmēji varētu pieteikties, nekonkurējot ar nereti turīgākajiem un izglītotākajiem Rīgas apkaimes komersantiem, kuri projektus var pasūtīt konsultantiem un sagatavot ātrāk. Ekonomisti gan norāda, ka kvotēšana būtu tikai virspusējs solis un ilgtermiņā pamatos būtu jāmaina Latvijas reģionu attīstības un ekonomikas politika.
	Mazāk attīstīto reģionu pārstāvji bijuši pasīvāki, gan piesakoties uz līdzfinansējumu uzņēmējdarbības veicināšanai, gan lauksaimniecības naudas apgūšanā. Abos fondos salīdzinoši vismazāk projektu atnākuši no Latgales. 
	Gan Latgales reģiona attīstības aģentūras direktors Māris Bozovičs, gan Vidzemes attīstības aģentūras direktore Jolanta Vjakse uzskata, ka ES struktūrfondu vienmērīgu apgūšanu veicinātu kvotas. "Līdzīga sistēma pirms ES paplašināšanas darbojās Nelauksaimnieciskās uzņēmējdarbības attīstības programmā. Toreiz Latgalei piešķirto kvotu mēs pat divreiz pārsniedzām. Mēs varam uzrakstīt projektus, tikai ir vajadzīgs vairāk laika," norāda M.Bozovičs un uzsver, ka turpmāk būtu jāizvairās no līdzšinējā "kas pirmais brauc, tas pirmais maļ" principa.
	ES fondu naudas nevienmērīgu apgūšanu atzīst arī reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Andrejs Radzevičs. "ES nauda patlaban ir pieejama nevienlīdzīgi. Par šīs naudas kvotēšanu varētu domāt nākamajā programmēšanas periodā, bet pagaidām reģionus atbalstīsim ar nacionālajiem projektiem, piemēram, uzlabojot ceļus," ministra viedokli pauda viņa preses pārstāvis Ansis Pūpols.
	Zemkopības ministrija (ZM) pieļauj, ka jau nākamā gada sākumā, kad plānots atkal atvērt lauku fondu, piešķirot atlikušo naudu, priekšroku varētu dot mazāk attīstīto reģionu uzņēmējiem. "Kvotu piešķiršana reģioniem varētu būt viens no risinājumiem," pieļauj atbildīgais ZM ierēdnis Indulis Āboliņš. Kvotēšanu ieviest būtu iespējams salīdzinoši viegli, jo šādu lēmumu var pieņemt katra ES fonda vadības komiteja tepat Latvijā. 
	"Ministrija nevar piešķirt kādus īpašus nosacījumus vienam vai otram reģionam," Dienai sacīja Ekonomikas ministrijas (EM) sabiedrisko attiecību nodaļā. Šajā ministrijā patlaban neesot domāts par risinājumiem, lai novērstu pārmērīgu ES naudas koncentrēšanos Rīgas apkaimē. EM norāda, ka līdz šim visi novadi Latvijā ir vienlīdz labi informēti, visiem bijušas vienādas iespējas, bet mazāk no Latgales pieteikušies, jo tur arī procentuāli esot mazāk uzņēmumu. 
	Uzņēmēji gan Dienai ne vienu reizi vien uzsvēruši, ka laiks starp galīgo projektu sagatavošanas vadlīniju publicēšanu un projektu pieņemšanas sākumu bijis pārāk īss. "Turklāt katru reizi reģionu semināros tika stāstīta arvien cita, atjaunota informācija, tādēļ tie uzņēmēji, kuri aizgāja tikai uz pirmajiem semināriem, nebija vispusīgi informēti," saka M.Bozovičs. 
	Agrārās ekonomikas institūta direktors Andris Miglavs uzskata, ka šajā ES budžeta programmēšanas periodā, kas beigsies līdz ar 2007.gadu, ES fondu apgūšanas sistēmu būtiski vairs nav iespējams mainīt. "Ar kvotēšanu vien var nepietikt. Vispirms jāapzinās cēloņi, kādēļ izveidojusies situācija, ka reģionu uzņēmēji nespēj apgūt ES naudu," uzsver A.Miglavs. Viens no šādiem iemesliem ir no Rīgas tālāko reģionu uzņēmēju nestabilā finansiālā situācija. Bankas šādiem klientiem nelabprāt izsniedz kredītus. Ne mazāks iegansts ir nereti iesūnojusī domāšana, kas nav vērsta uz biznesu. "Latgale arī ir atkarīga no dažādiem dabas dotiem ierobežojumiem. Rīgas tūristiem tās viesu mājas ir ļoti tālu. Arī agroklimatiskie apstākļi tur nav spīdoši," uzskaita A.Miglavs. Viņš uzskata, ka nevienādās attīstības novēršanai jāveido jauna Latvijas reģionu attīstības politika. 
	Reģionālās attīstības un pašvaldību ministrija atgādina, ka reģionu uzņēmējiem arī patlaban ir alternatīva vērienīgajām Latvijas investīciju un attīstības aģentūras programmām. Viņiem ir iespēja rakstīt projektus vēl divās programmās: Procentu likmju subsīdijas un Atbalsts ieguldījumiem uzņēmumu attīstībā īpaši atbalstāmajās teritorijās. To mērķauditorija ir tieši mazie reģionu uzņēmumi. Pirmajā programmā var iegūt naudu kredītprocentu segšanai, ja uzņēmumam tiek pirkti pamatlīdzekļi. Viens uzņēmums gadā šādi var iegūt līdz 15 tūkstošiem latu. Otrajā programmā paredzēts atbalsts būvniecībai, pārstrādei, tūrismam, pakalpojumu attīstīšanai u.tml. Maksimālā līdzfinansējuma summa te ir 80 tūkstošu latu. "Līdz šim iesniegti kādi piecpadsmit projekti, un pārsvarā tie ir četrreiz mazāki, nekā būtu iespējams," skaidro Valsts reģionālās attīstības aģentūras direktore Aija Bauere. Kopējais pieejamais finansējums trim gadiem šajās programmās ir attiecīgi piecarpus un trīs miljoni latu.
Privatizāciju par sertifikātiem 
pagarinās vēl par gadu 
Evija Ercmane,  Diena  11/05/04     Ja Saeima pieņems jaunākos grozījumus privatizācijas likumā, sertifikātu derīguma termiņš atkal tiks pagarināts, šoreiz līdz 2005.gada beigām. Ceturtdien, kad likumprojektu pieņēma pirmajā lasījumā un nodeva komisijām, gan no Saeimas tribīnes, gan sarunā Dienai partijas Jaunais laiks (JL) deputāti izteica bažas, ka atkārtota sertifikātu derīguma paildzināšana varētu būs saistīta ar vēlmi par sertifikātiem iegūt lielos valsts uzņēmumus vai arī valstij neizdevīgo plānu apmainīt sertifikātus pret obligācijām. Ideja par sertifikātu nomaiņu ar 28 latus vērtām valsts obligācijām, ko atteicies atbalstīt ekonomikas ministrs, kuluāros tiek minēta arī kā viens no iemesliem Induļa Emša valdības krišanai. 
	Saeima ceturtdien neatbalstīja JL priekšlikumu jau šā gada 31.decembri noteikt par privatizācijas sertifikātu beigu termiņu un nākamajā gadā privatizēšanu atļaut tiem, kas šogad tai pieteikušies, bet objektīvu iemeslu dēļ nav paspējuši procesu pabeigt. 
	Joprojām Saeimā otrajā lasījumā ir iestrēgusi pirms turpat pusotra gada iesniegtā privatizācijas likumdošanas pakete, kas paredz lielos valsts uzņēmumus privatizēt vienīgi par naudu, bet zemes un nekustamā īpašuma iegūšanai ierobežot privatizācijas ierosinājumu iesniegšanas termiņu, nenosakot pašu sertifikātu derīguma beigu datumu. Ekonomikas ministrija un deputāti iepriekš norādījuši — pat ja šos grozījumus drīzumā apstiprinātu trešajā lasījumā, tie nevarētu laikus stāties spēkā, tādēļ neesot citas iespējas, kā pagarināt sertifikātu derīguma termiņu. 
	Arī Artis Kampars (JL) Dienai norādīja — ja vien privatizācija tiks turpināta, ievērojot Einara Repšes valdības laikā noteikto valsts privatizācijas stratēģiju, kas atspoguļota Saeimā jau vairāk nekā gadu iesaldētajos grozījumos, JL varētu atbalstīt sertifikātu derīguma termiņa pagarināšanu vēl par vienu gadu.
Pieaug iztikas minimums
BNS  Latvijas Avīze  11/06/04     Septembrī iztikas minimums Latvijā pieauga par 39 santīmiem un sasniedza jaunu rekordu — 99,7 latus. Salīdzinot ar pagājušā gada septembri, iztikas minimums Latvijā šogad septembrī pieauga par 5,96 latiem jeb 6,4%. Iztikas minimums Latvijā kāpj līdz ar patēriņa cenu straujo pieaugumu, kas šogad septembrī salīdzinājumā ar pagājušā gada septembri ir 7,7%. Trešajā ceturksnī iztikas minimums Latvijā bija vidēji 99,49 lati mēnesī, kas ir par 69 santīmiem vairāk nekā otrajā ceturksnī.
Latvijā piemaksas aug straujāk par pamatalgu 
Gundega Skagale,  NRA  11/08/04     2005. gadā tiek prognozēts atalgojuma pieaugums vidēji par 6,9 procentiem. Tas nesegs pat inflācijas izraisīto cenu kāpumu.
	Izvērtējot vairāk nekā 60 Latvijas uzņēmumu sniegtos datus, personālvadības konsultantfirma HayGroup Baltics secina, ka Latvijā visstraujāk palielinās piemaksas pie algas par labu darbu. Turklāt šādas mainīga lieluma piemaksas vairāk iecienījuši darba devēji reģionos nekā Rīgā.
	Savukārt pamatalgu pieaugums bieži pat nesedz inflācijas radīto cenu starpību. "Latvijas uzņēmumos galvenais pamatojums, kādēļ darbiniekam tiek maksāts vairāk, ir individuālā darba kvalitāte. Darba devēji nesteidzas palielināt algas tikai tāpēc vien, ka inflācijas dēļ iztika ar katru gadu kļūst arvien dārgāka," secina Sakals Gorodeckis, HayGroup informācijas biznesa vadītājs Baltijas valstīs. 
	Pētījuma gaitā noskaidrots, ka laikā no 2003. gada augusta līdz 2004. gada jūlijam atalgojums Latvijā pieauga vidēji par 5–7,8 procentiem. Visi pētījumā iesaistīto uzņēmumu pārstāvji kā galveno pamatojumu atalgojuma paaugstināšanai minējuši individuālo darba kvalitāti.	
	Vidējais pamatalgas pieaugums sakarā ar inflāciju un iztikas izmaksu kāpumu Latvijā bija tikai 1,8%, kamēr pati inflācija valstī sasniedza pat 5%. Savukārt atalgojuma kopsummas (t. i., pamatalgas kopā ar piemaksām un atvieglojumiem) vidējais kāpums sasniedza pat 6,7% un tātad bija lielāks par inflācijas radīto cenu starpību.
	Mainīga lieluma regulārās piemaksas saviem darbiniekiem piešķir vairāk nekā trīs ceturtdaļas (77%) pētījumā iesaistīto uzņēmumu. Vidējais piemaksu apjoms par teicamu darba uzdevumu izpildi visbiežāk veido 12–20% no pamatalgas – atbilstoši amata kategorijai.
	Kā pastāstīja S. Gorodeckis, pētījuma gaitā novērota atšķirība starp Rīgu un pārējiem Latvijas reģioniem. Proti, vidējā pamatalga galvaspilsētā ir par 15% lielāka nekā reģionos. Taču vidējā atalgojuma kopsumma (alga kopā ar piemaksām) Rīgā ir tikai par 3% lielāka nekā rajonos. Tātad mainīgā lieluma piemaksas par labu darbu ir vairāk iecienītas ārpus galvaspilsētas, bet rīdziniekiem būtiska ir lielāka pamatalga.
Inflācija oktobrī - 0,4%, 
kopā pret pērno oktobri – 7,2%
DELFI  11/08/04     Centrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka vidējais patēriņa cenu līmenis 2004.gada oktobrī, salīdzinot ar septembri, pieauga par 0,4%. Precēm cenas pieauga par 0,5% un pakalpojumiem - par 0,2%. 
	Patēriņa cenu vidējo līmeni oktobrī visvairāk ietekmēja apģērba un apavu cenu kāpums (+2,9%). Salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, ievērojami padārdzinājās degviela (+3,8%). 10 mēnešos degvielas cenas pieaugušas par 24,1%. 
	Dārgāki kļuva arī ēdināšanas (+1,0%) un bērnudārza pakalpojumi (+2,2%), automašīnas (+1,7%), sadzīves tehnika (+0,6%). Pārtikas produktu vidējais cenu līmenis oktobrī nedaudz pazeminājās: lētāki kļuva augļi, bezalkoholiskie dzērieni, piens un piena produkti, eļļa un lielākā daļa dārzeņu (kāposti, sīpoli, bietes, burkāni). Cenas pieauga gurķiem, tomātiem, gaļai, sviestam, konfektēm un medum. 
	Salīdzinot ar iepriekšējā gada oktobri, patēriņa cenas pieauga par 7,2%, tai skaitā precēm – par 7,5%, pakalpojumiem – par 6,4%. 
	Igaunijā oktobrī, salīdzinot ar septembri, patēriņa cenas pieauga par 0,3%. Lielākā ietekme bija degvielas un kurināmā cenu kāpumam, un augļu sezonas cenu kritumam. Salīdzinot ar iepriekšējā gada oktobri, patēriņa cenas Igaunijā pieauga par 4,1%. Lietuvā informācija par patēriņa cenu pārmaiņām oktobrī vēl nav paziņota. 
Nepārreģistrējušies 13% 
valsts un pašvaldības uzņēmumu
DELFI  11/10/04    Likumā noteiktajā kārtībā līdz 1.novembrim no vairāk nekā 900 valsts un pašvaldību uzņēmumiem 165 jeb 13% nav iesnieguši vajadzīgos dokumentus pārreģistrācijai, tāpēc daļa no tiem tiks pakļauti piespiedu likvidācijai, informēja Uzņēmumu reģistrā (UR). 
	Ja par 13% savu uzņēmumu likteni valsts un pašvaldības nav uztraukušās līdz pat pēdējam brīdim un skaidri ir paredzējušas to nākotni – likvidāciju, var secināt, ka šajos gadījumos Komerclikuma reforma ir bijusi tikai virzītājspēks, lai beidzot likvidētu uzņēmumu, kura eksistencei un darbībai kādu laiku jau nav bijusi nozīme, uzskata UR preses sekretāre Maija Celmiņa, piebilstot, ka gandrīz trīs gadu termiņš, kāds tika dots attiecīgu lēmumu pieņemšanai, ir bijis par īsu. 
	Nepārreģistrēto 165 uzņēmumu vidū 38 ir zinātnes, kultūras un izglītības iestādes. Attiecībā uz šīm bezpeļņas organizācijām, Saeima 4.novembrī akceptēja grozījumus Komerclikuma spēkā stāšanās kārtības likumā, nosakot, ka to pārreģistrācijas termiņš ir 2005.gada 1.septembris. Tādējādi ir legalizētas šo valsts un pašvaldību uzņēmumu tiesības turpināt darbību arī pēc 2004.gada 1.novembra. 
	Attiecībā pret pārējiem 127 nepārreģistrētajiem uzņēmumiem UR izdarīs ierakstu par darbības izbeigšanu un šo uzņēmumu sarakstu novembra otrajā pusē publicēs laikrakstā “Latvijas Vēstnesis” kreditoru prasījumu pieteikšanai. Kreditoru prasījumi piesakāmi UR un to pieteikšanas termiņš ir trīs mēneši no publikācijas dienas. 
Lauku attīstības fonds 
10 gados strādājis veiksmīgi
DELFI  11/11/04     Aprit 10 gadi, kopš darbojas Lauku attīstības fonds, portālu "Delfi" informēja Zemkopības ministrijā. Fonds savas darbības laikā sekmējis ekonomiskās situācijas uzlabošanos un darba vietu skaita palielināšanos reģionos, pastāstīja zemkopības ministrs Mārtiņš Roze. 
	Fonds dibināts 1994.gada 18.oktobrī ar sākotnējo mērķi izsniegt lauksaimniekiem īstermiņa un ilgtermiņa kredītus lauku uzņēmējiem. Patlaban fonds garantē kredītus lauku uzņēmējiem Latvijas bankām, tādējādi atvieglojot lauksaimniekiem iegūt līdzekļus investīcijām saimniecību modernizācijā un to darbības efektivizēšanā. 
	"Lauku attīstības fonds desmit darbības gadu laikā ir devis iespēju simtiem lauku uzņēmēju attīstīt uzņēmējdarbību reģionos, tādējādi sekmējot ekonomiskās situācijas uzlabošanos un darba vietu skaita palielināšanos reģionos, gan sekmējot valsts tautsaimniecības attīstību kopumā. Ļoti būtiski, ka patlaban fonds garantē kredītus, kurus lauku uzņēmēji ņēmuši Eiropas Savienības struktūrfondu pasākumu realizācijai, kas, nenoliedzami, ievērojami sekmē ekonomisko aktivitāšu pieaugumu Latvijas laukos" fonda darbību vērtē zemkopības ministrs Mārtiņš Roze. 
	Līdz 1998.gadam fonds izsniedza 182 īstermiņa un ilgtermiņa kredītus lauku uzņēmējiem kopsummā par 738 tūkstošiem latu. Sākot ar 1997.gadu "Lauku attīstības fonds" sāka kredītu garantēšanu lauku uzņēmējiem un 1998.gadā saistībā ar garantiju pieprasījuma palielināšanos kredītu izsniegšanu pārtrauca. 
	Kopš 1997.gada Lauku attīstības fonds ir piešķīris 1750 kredītu garantijas kopsummā par 36 miljoniem latu, kas lauku uzņēmējiem devis iespēju saņemt kredītus 91 miljona latu apmērā. Ar Lauku attīstības fonda līdzdalību jau īstenoti 388 SAPARD projekti un 76 Eiropas Savienības struktūrfondu projekti. 
	Patlaban fonds garantē lauku uzņēmēju kredītus tādām Latvijas bankām kā "Hipotēku banka", "Unibanka", "Krājbanka", Hansabanka", "Parex banka", Baltic Trust Bank", "Rietumu banka", "Vereinsbank". Lauku attīstības fonds ir devis iespēju saņemt kredītus arī Nelauksaimnieciskās uzņēmējdarbības atbalsta programmas un Zemes iegādes programmas projektu realizācijai. 

Korupcijas apkarošanā...

PVN izkrāpšanā iesaistīts 
Lembergam piederējis uzņēmums 
Jara Sizova,  Diena  11/09/04     Finanšu policija atklājusi vērienīgu krāpšanas shēmu, kurā uzņēmumi INT Latvija un Centra ekspedīcija no valsts pievienotās vērtības nodokļa (PVN) veidā izkrāpuši aptuveni 1,5 miljonus latu, ziņo Valsts ieņēmumu dienests (VID). Policija ierosinājusi krimināllietu par krāpšanu lielos apjomos.
	Operatīvos pasākumus šajā lietā finanšu policija veikusi kopš pērnā gada pavasara, kad, pēc Lursoft datiem, INT Latvija īpašnieku vidū bija arī Ventspils mērs Aivars Lembergs (16,7%) un pazīstamais uzņēmējs Igors Skoks (16,7%). Viņi no šīm daļām atbrīvojušies pagājušā gada jūlijā. Līdz šā gada septembrim īpašnieku vidū bija arī Ventbunkera bijušā prezidenta Olafa Berķa uzņēmums N&J (16,7%). Pašlaik vienīgais INT Latvija īpašnieks, pēc Lursoft informācijas, ir šā uzņēmuma rīkotājdirektors Raitis Bullītis, bet Centra ekspedīcijā 90% pieder ārzonas firmai Orbitex L.C. un 10% — šā uzņēmuma rīkotājdirektoram Anrijam Savurckim. Abos uzņēmumos ir tikai vēl viena amatpersona — revidents Māris Bergmanis.
	VID informē, ka ir aizturētas četras uzņēmumu amatpersonas un darbinieki — Raitis B., Anrijs S., Aigars A. un Guntis B., kuri pašlaik atrodas apcietinājumā.
	VID preses sekretāre Agnese Grīnberga Dienai pavēstīja, ka INT Latvija uz Ukrainu eksportēja piesūcinātus gultņus un krāpšanas shēmā varētu būt izmantoti viltoti muitas un citu firmu zīmogi. Veicot eksportu un, iespējams, viltojot dokumentus, firmas no valsts pērn un šogad izkrāpa PVN atmaksu, kas tām nepienācās. 
	Finanšu policija veikusi kratīšanu abu firmu birojos un amatpersonu dzīvesvietās un atradusi viltotus muitas pavaddokumentus, muitas un dažādu uzņēmumu zīmogus, kuri izmantoti krāpšanai. Pašlaik finanšu policija turpina pirmstiesas izmeklēšanu, tādēļ sīkāka informācija krimināllietas izmeklēšanas interesēs netiek sniegta. A.Grīnberga arī izvairījās atbildēt, vai izkrāpto summu izdevies atgūt vai tā aizgājusi uz citiem, piemēram, Centra ekspedīcijas īpašnieces ārzonas firmas Orbitex L.C. kontiem. 
	A.Lemberga viedokli Dienai neizdevās noskaidrot, jo līdz pirmdienas vakaram uz rakstiskajiem jautājumiem atbildes no Ventspils domes netika saņemtas. O.Berķis Dienai sacīja, ka viņam nav bijušas aizdomas par INT Latvija darbinieku vai amatpersonu negodīgu rīcību un tas nebijis daļu pārdošanas iemesls. Patiesos pārdošanas iemeslus viņš neatminoties.
	Ar PVN izkrāpšanu saistītie noziegumi īpaši aktuāli kļuva 2001.gadā, kad spēkā stājās ar ES direktīvām saskaņotie likuma grozījumi, kas vienkāršoja PVN atmaksu saņemšanu.
Lūdz apmierināt visas BB lietā pieteiktās 
civilprasības par vairāk nekā Ls 47 miljoniem
LETA  11/09/04     Uzstājoties tiesu debatēs, civilprasītāju pārstāvji šodien lūdza tiesu apmierināt "Bankas Baltija" (BB) krimināllietā pieteiktās civilprasības un piedzīt nodarīto zaudējumu summas solidāri no tiesājamajiem, ja viņi tiek atzīti par vainīgiem.
	Kopējā civilprasību summa ir gandrīz 47 miljoni latu. Jau iepriekšējā tiesas procesā civilprasības pieteica BB likvidators un VAS "Latvenergo" attiecīgi 26 561 975 latu un astoņu miljonu latu apmērā. Sākoties atkārtotajam tiesas procesam, civilprasību 24 miljonu ASV dolāru jeb 12,336 miljonu latu apmērā pieteica arī AS "Latvijas kuģniecība" (LK).
	BB likvidatora "BDO Invest Rīga" pilnvarotā persona Edgars Vilītis tiesu debatēs pauda viedokli, ka tiesājamajiem celtā apsūdzība ir pierādīta ar visiem lietas materiāliem kopumā, un ir apstiprinājušies apstākļi, kas bija par pamatu civilprasības pieteikšanai. BB likvidatora pieteiktā civilprasība attiecas uz 12 apsūdzības punktiem. Vilītis lūdza tiesu piedzīt minēto summu solidāri no tiesājamajiem, kuri tiks atzīti par vainīgiem konkrētajos apsūdzības punktos.
	"Latvenergo" pārstāve tiesā, zvērināta advokāte Anna Kovaļevska izteicās vēl īsāk - "Latvenergo" uzskata, ka uzņēmumam zaudējumi radušies tiesājamo prettiesiskas darbības rezultātā, un, tā kā viņiem celtā apsūdzība lietas izmeklēšanas un izskatīšanas laikā esot apstiprinājusies, civilprasība ir apmierināma un summa solidāri piedzenama no tiesājamajiem.	
	LK pārstāvis, zvērināts advokāts Andis Krēsliņš tiesai skaidroja, ka uzņēmuma prasība saistīta ar 1995.gadā noslēgto līgumu starp LK, tās meitas uzņēmumu "Latalpha Holdings Corporation" un BB par depozītnoguldījumu 24 miljonu ASV dolāru apmērā.
	Pamatojoties uz līguma nosacījumiem, nauda tika iemaksāta BB uzraudzības padomes priekšsēdētājam Aleksandram Laventam piederošās kompānijas "Finhold Ltd." kontā. Saskaņā ar viņam celto apsūdzību noguldījuma summu BB izmantojusi kā norēķinu par nopirktajām "Ceska Bank" akcijām.
	Tā kā LK meitas uzņēmums noguldījumu nesaņēma, 1995.gadā šī summa tikusi iekļauta kreditora pretenzijā. Tomēr tā netika apmierināta, jo BB grāmatvedības dokumentos 24 miljonu ASV dolāru lielās naudas summas saņemšana nav fiksēta.
	Tiesu debates šajā krimināllietā turpināsies 7. decembrī plkst.14, kad aizstāvības runu sāks Laventa advokāte Irina Kauke.
	Kā ziņots, vakar, pabeidzot apsūdzības runu, prokurors Juris Pēda lūdza tiesājamajam Laventam piespriest brīvības atņemšanu uz 13 gadiem, bijušajam BB prezidentam Tālim Freimanim - uz deviņiem gadiem, bijušajam SIA "Birojs L&A" direktoram Alvim Līdumam - uz sešiem gadiem, visiem piemērojot arī mantas konfiskāciju.
	Kā ziņots, Rīgas apgabaltiesa iepriekš Laventam piesprieda brīvības atņemšanu uz deviņiem gadiem, Freimanim - uz sešiem gadiem, Līdumam - uz trim gadiem un trim mēnešiem. 
	Lavents iesniedza sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā (ECT), kas atzina, ka ir pārkāptas viņa tiesības pēc vairākiem cilvēktiesību konvencijas pantiem. Pēc ECT sprieduma paziņošanas Augstākās tiesas Senāts nolēma nodot BB krimināllietu atkārtotai izskatīšanai Rīgas apgabaltiesā.
	Jau ziņots, ka apgabaltiesa BB krimināllietu iepriekšējā reizē izskatīja ilgāk nekā četrus gadus un tai nomainījās trīs tiesneši. Krimināllietu visbeidzot izskatīja tiesnese Ināra Šteinerte. Lietu juriste sāka izskatīt 1998.gada rudenī, bet spriedums tika pasludināts 2001.gada decembra pēdējās dienās.
	Jaunā sastāvā apgabaltiesa šo krimināllietu atkārtoti sāka izskatīt 2003.gada 20.oktobrī.
	Kā ziņots, sūdzības ECT snieguši arī Freimanis un Līdums. 

Sabiedrībā...

PCTVL: mācību process 
krievu skolās pārvērties par farsu
DELFI  11/05/04     Varmācīga pasniegšanas normu ieviešana krievu skolu desmitajās klasēs, kas paredz ne mazāk kā 60% mācību stundas latviešu valodā, ir pilnīgi sevi diskreditējusi jau pirmajos divos mēnešos. Mācību process ir pārvērties par farsu, jo skolotājs lielāko mācību stundas daļu tērē, lai pārtulkotu audzēkņiem to, ko pirms tam bijis spiests izklāstīt latviešu valodā, teikts šodien izplatītajā apvienības PCTVL paziņojumā. 
	PCTVL norāda, ka jau var skaidri redzēt skolnieku zināšanu līmeņa strauju krišanos, intereses zudumu par mācībām, psiholoģiskās traumas. Apvienība prognozē, ka sekos Izglītības un zinātnes ministrijas organizētās pārbaudes ar mērķi noskaidrot, kā tiek pildīts likums un skolotāju atlaišana, kuriem latviešu valoda nav dzimtā valoda. 
	Pēc neatkarīgu objektīvu aptauju datiem, vairāk nekā 90% skolotāju, skolnieku un vecāku nepiekrīt tam, ka no šī gada 1.septembra mazākumtautību vidusskolas pāriet uz apmācībām pārsvarā latviešu valodā, pastāstīja PCTVL. 
	“"Izglītības reformas" galamērķis ir nevis mītiska skolnieku "konkurētspējas paaugstināšana", bet gan piespiedu asimilācija, paaudžu saišu saraušana, pilnīga izglītības sistēmas krievu valodā likvidēšana, neskatoties uz to, ka šī sistēma bija veidojusies gadu desmitiem un līdz pat šim brīdim sekmīgi funkcionēja,” teikts politiskās apvienības paziņojumā. 
	“Likumdevēju mēģinājumi ierobežot sapulču brīvību un specdienestu pasākumi, kas tika vērsti pret Krievu skolu aizsardzības štābu, pēc tam kad spēkā stājās norma 60% uz 40% , liecina, ka valdošā elite jūtas nedroša par to vai spēs kontrolēt situāciju,” uzsver PCTVL. 
	Patlaban štābs veic "reformas" negatīvo seku pastāvīgu monitoringu un izskaidrošanas darbu Eiropas struktūrās. 4.decembrī paredzēta vecāku un skolnieku darba apspriede, Cilvēktiesību Svētki un Otrais krievu skolu aizstāvju kongresam. Štāba apkopotās krievu skolu vecāku un audzēkņu prasības, kuras varētu tikt realizētas municipālajā līmenī, ir ņemtas par pamatu PCTVL priekšvēlēšanu programmas projektam pašvaldību vēlēšanās un pasludinātas par prioritārām. 
Mārtiņos iedanco ziemā
Ilze Ivanova,  Latvijas Avīze  11/08/04     Vakar (svētdien) Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā Kurzemes un Nidas sētā skanēja dziesmas, bet Vidzemes sētā budēļi grieza dančus. 
	Monētu kaltuvē bija sapulcējušies īpaši daudz cilvēku. Runā, ka paša kalts dālderis vairo naudu makā cauru gadu. 
	"Joks ne joks, bet nauda patiesi makā turas," sacīja Ojārs Gailis no Rīgas. 
	Kalēja māceklis Ilgvars Zarāns sacīja, ka naudas kalšana ir sena tradīcija daudzos svētkos un neatkarīgi no gadalaika cilvēkiem ir interese. 
	"Šogad svinam muzeja 80 gadu jubileju, tāpēc monēta paliek arī kā atmiņa no jubilejas gada," viņš sacīja. 
	Vidzemes sētā varēja griezt īstus latviešu dančus. Atšķirībā no ierastajām skatuves tautas dejām dančos atkārtojas divi vai trīs soļi, tāpēc dejā var iesaistīties katrs, arī nepratējs. 
	"Skatuves tautiskās dejas ir iestudētas, savukārt šeit ir īsta lustēšanās, dejo visi. Danči ir īstās, pirmās tautas dejas," aizrautīgi stāsta Ilze Siliņa no "Rīgas Danču kluba". Dejotāja Ginta Avota sacīja, ka piedalās gandrīz visos brīvdabas muzeja pasākumos gan dziedot, gan dejojot, jo patīk tradīcijas. 
	Kurzemes sētā pie lielās krāsns, kur jautri sprakšķēja pagales, ciešā aplī ap Liepājas teātra aktieriem bija sapulcējušies pasaku un ticējumu cienītāji. 
	"Mārtiņdiena ir rudens beigas un ziemas sākums, īpašs mirklis. Kaut arī ir vēss laiks, atnācu ar bērniem paskatīties pasākumu, viņi vēl nebija redzējuši budēļus," sacīja Maija Rudzīte no Rīgas. 
Daļa anesteziologu atsāk strādāt 
Zane Zālīte,  Diena  11/09/04     Saņemot iestādes vadības piedāvājumu paaugstināt darba samaksu no pašreizējiem vidēji 290 latiem mēnesī līdz Ls 450, Ventspils slimnīcas anesteziologi piekrituši pārtraukt dalību protesta akcijā un turpināt darbu pilnā apjomā. "Kas notiek 1.janvārī, nav skaidrs," Dienai teica Ventspils slimnīcas anesteziologs Valts Rauhvargers, skaidrojot, ka līgumi par paaugstinātajām algām noslēgti tikai par novembri un decembri. Ja pēc tam algas atkal saruks, V.Rauhvargers pieļauj, ka akcija no jauna paplašināsies. 
	Arī vairāku citu slimnīcu vadītāji pašlaik risina sarunas ar anesteziologiem par algu paaugstināšanu, un mediķi pieļauj, ka varētu rīkoties līdzīgi kā kolēģi Ventspilī. "Ja mēs savu jauko, mazo slimnīcu gribam saglabāt, nevar nestrādāt," Dienai atzīst slimnīcas Linezers anesteziologs Pēteris Tomiņš. Linezera vadītājs Viesturs Boka esot piedāvājis darba samaksu paaugstināt par aptuveni 20%, un, visticamāk, anesteziologi to pieņemšot. 
	Viesturs Boka šim nolūkam varētu izmantot naudu, ko Veselības ministrija (VM) piedāvāja anesteziologiem, taču vēlāk nolēma izdalīt ārstniecības iestādēm — kopumā 0,7 miljonus latu. Pagaidām gan V.Boka nemin, par cik varētu pacelt anesteziologu ienākumus, jo vispirms vēloties redzēt VM solījumu materializējamies līgumā. 
	Ienākumu paaugstinājumam līdz Veselības ministrijas iepriekš piedāvātajiem Ls 400 "uz papīra" piekrituši Bērnu slimnīcas intensīvās terapijas nodaļas ārsti, informē nodaļas vadītājs Vilnis Grīnbergs. Lai mazinātu inflācijas ietekmi, Bērnu slimnīcas direktors Dzintars Mozgis arī iecerējis par 8% palielināt ienākumus visiem šīs iestādes mediķiem. Turpretī lielākajās slimnīcās (Gaiļezerā, P.Stradiņa slimnīcā u.c.) sekmīgu sarunu par algu pielikumiem pagaidām nav bijis. 
	Jau rakstīts, ka 0,7 miljonus latu Veselības ministrija piedāvāja anesteziologu algu paaugstināšanai novembrī un decembrī. 
	Līdz ar to šogad VM finansiālās iespējas ir izsmeltas, ministrijas valsts sekretāra Ulda Līkopa viedokli darīja zināmu preses sekretāre Guna Rudzīte. Saeimas labējo partiju deputāti minējuši vairākas versijas medicīnas finansējuma pieaugumam 2005.gadā, gan secinot, ka galīgais lēmums būs jāpieņem nākamajai valdībai. Par iespējām nākamgad paaugstināt veselības aprūpes finansējumu otrdien plānots spriest arī Saeimas Budžeta un finanšu komisijā.
Turpina palielināties 
iedzīvotāju bažas par valsts virzību
DELFI  11/10/04       Saskaņā ar sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS 2004.gada septembrī veiktās aptaujas datiem, vairāk kā puse Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka procesi valstī kopumā nenoris pareizā virzienā. 2004.gadā septembrī šāds viedoklis pausts biežāk nekā pirms gada. 
	Gandrīz divas piektdaļas jeb 39% iedzīvotāju piekrīt (atbildes ‘pilnībā piekrīt’ un ‘drīzāk piekrīt’), ka procesi Latvijā kopumā noris pareizā virzienā, bet vairāk kā puse aptaujāto 53% tam nepiekrīt (atbildes ‘pilnīgi nepiekrīt’ un ‘drīzāk nepiekrīt’. 
	2004.gadā, salīdzinot ar 2003.gadu, par 4 procentu punktiem ir palielinājies to respondentu pārsvars, kuri norādījuši, ka nepiekrīt izteikumam ‘Procesi Latvijā kopumā noris pareizā virzienā’. 
	Biežāk kā caurmērā to, ka procesi Latvijā kopumā noris pareizā virzienā norādījuši iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 34 gadiem, respondenti ar augstāko izglītību, latvieši, LR pilsoņi, valsts sektorā nodarbinātie un aptaujas dalībnieki, kuru vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli mēnesī pārsniedz 85 latus. 
Mārtiņdienā satiekas īpašā gaisotnē
Inga Paparde,  NRA  11/11/04     Mārtiņa fonds, kas palīdz ar leikēmiju slimiem bērniem un viņu ģimenēm, katru gadu svin vārdadienu. 
	Vakar (trešdien) bērnus kopā ar ģimenēm uz svētku mielastu restorānā Vincents aicināja Mārtiņš Rītiņš. Tautas dziesmas, ticējumi, rotaļas un folkloras kopas Delve muzicēšana jauki papildināja svētku vakariņas, kurās bija 70 dalībnieku. Ģimenes atzina, ka šādi svētki ir lieliska atpūta no ikdienas rūpēm. 
	Katru gadu Latvijā ar leikēmiju jeb asins vēzi saslimt ap 25 bērni. Vairāki desmiti bērnu saslimst ar citām onkoloģiskām slimībām. "Diemžēl katru gadu slimo arvien vairāk bērniņu," Neatkarīgajai sacīja Mārtiņa fonda direktore Elita Keiša, "galvenais, kas nepieciešams brīdī, kad vecāki uzzina šokējošo ziņu par bērna slimību, ir psiholoģisks atbalsts. Vecākiem jābūt ļoti stipriem, lai nepadotos liktenim, lai atgūtos no smaga trieciena un lai palīdzētu savam bērniņam izdzīvot."
	Fonds strādā kopā ar Bērnu klīniskās slimnīcas 20. nodaļu, palīdzot iegādāties medicīnas aparatūru, sadzīves priekšmetus, medikamentus, vitamīnus un veselīgu pārtiku. Fonds organizē arī vasaras nometnes un labdarības akcijas. Šogad Mārtiņa fonds sācis atbalsta akcijas smagi slimiem bērniem, kam nepieciešama nauda operācijai.

Kultūrā...
Izstādes
Ilze Zveja  NRA  11/09/04     Galerijā Bonhans.S 10. novembrī atklās Ritas Blažēvicas akvareļu izstādi Baltā pasaule. Māksliniece glezno klusās dabas – ziedus, lietas, kas ir ap mums. Viņas akvareļi valdzina ar dabiskumu, liriskais skatījums daudziem var kļūt tuvs un saprotams.
	- Galerijā Daugava no 10. novembra apskatāma Jura Petraškeviča personālizstāde Fortoarko vegi. Lai gūtu skaidrojumu nosaukumam, nāksies ielūkoties kataloga tekstā, ko rakstījis Ivars Runkovskis. Mākslinieks ir atturīgs komentāros. Izstāde ietver gleznojumus, objektus un instalāciju, kas atspoguļo J. Petraškeviča materiāla sajūtu, interesi par krāsu, faktūru, lazējumu, nekonkrētiem sižetiskiem vērojumiem.
	- Galerijā Carousell 10. novembrī atklās Dmitrija Lavrentjeva personāizstādi Domāšanas maiņa. Varbūt nosaukums ir mākslinieka provokācija, tomēr iespējams, ka domāšanas maiņa ir jauna posma sākums. Mākslinieks gleznošanu apguvis pašmācībā un 2001. gadā kļuvis par Rudens izstādes laureātu, bijušas izstādes Dānijā Roskildē un Kopenhāgenā. 
	- Valsts Mākslas muzejā 12. novembrī atklās Maijas Tabakas personālizstādi. To veidos gan daiļrades retrospekcija, sākot no 60. gadu beigām, gan jaunākie darbi. Neatkarīgu glezniecības stilu māksliniece izveidoja 70. gados, kad parādījās viņai tik raksturīgās daudzfigūru kompozīcijas ar galveno varoņu portretējumiem. Izstādei Rīgas galerija izdos M. Tabakas mākslas albumu ar 80 gleznu reprodukcijām no mākslinieces daiļrades kopš 60. gadiem, kā arī dokumentālas fotogrāfijas.
	- Valmierā, galerijā Laipa, 13. novembrī atklās Elitas Taubes keramikas un porcelāna apgleznojumu izstādi ...un saule, smiltis, sievietes. Darbos būtiska dekorativitāte un simboliskās pasaules redzējums.
	- Melngalvju namā apskatāma izstāde Dabas piestātne. Pirmajā Rīgas rajona profesionālo mākslinieku izstādē piedalās 41 autors, bet galvenā tēma ir daba – kā tēls vai iedvesma, iemesls kompozīcijai, formai un krāsai.
	- Galerijā Mākslas dārzs – jauno fotogrāfu konkursa darbu skate Green. Konkursa tēma ir Latvijas sajūta – piederību savai zemei. Darbus atlasījusi žūrija, kuras priekšsēdētājs ir Andrejs Grants.
Svētkus ietilpinās likumā
Evija Cera,  NRA  11/11/04     Koru, deju kolektīvu un pūtēju orķestru virsvadītājiem sirdsdarbs jāveic bez algas.
	Ar mērķi - saglabāt vispārējos latviešu dziesmu un deju svētkus kā unikālu Latvijas kultūras sastāvdaļu - izstrādāts īpašs likumprojekts, kura vētīšanu šodien sāks Saeima.
	Kamēr politiķi atkal iegrimuši diskusijās par dziesmu svētkiem, koru, deju kolektīvu un pūtēju orķestru virsdiriģenti un virsvadītāji naudas trūkuma dēļ nesaņem jau tā necilo atalgojumu. Kopš oktobra sākuma rajonu un pilsētu koru virsdiriģenti ir apturējuši savu darbību, atklātā vēstulē protestējot pret valsts neieinteresētību dziesmu svētku procesa nodrošināšanā, finansējuma un juridiskā statusa nostiprināšanā.
	"Ir pēdējais brīdis valdībai un Saeimai pieņemt lēmumu par to, ka 2008. gadā dziesmu un deju svētki būs," Neatkarīgajai uzsver Valmieras rajona koru virsdiriģents Guntars Ķirsis. Likuma, kuru svētku rīkotāji un dalībnieki gaidījuši vairāk nekā piecus gadus, galvenais uzdevums būtu nodrošināt dziesmu svētku nepārtrauktību, un dziedātājiem nav svarīgi, kura partija to sagatavo. "Ja šo dokumentu pieņems, tas būs ļoti svarīgs notikums," uzskata G. Ķirsis, paužot cerību, ka, mainoties valdībai, šis jautājums nenogrims.
	Radošās norises Valmieras rajonā nesaņemtās algas dēļ nav apsīkušas. Koru kopmēģinājumi un koncerti paredzēti novembra beigās. "Var jau streikot un neko nedarīt, bet, ja dziedāšanas kustība tiks apturēta, tas būs neatgriezeniski," ir pārliecināts virsdiriģents.
	Pagājušā gada otrajā pusē un šā gada sākumā rajonu un pilsētu koru, deju kolektīvu un pūtēju orķestru virsvadītājiem - pavisam 76 cilvēkiem - alga (89 lati mēnesī pirms nodokļu nomaksas) maksāta no Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstītās mērķprogrammas Tautas mākslas procesa nodrošināšana līdzekļiem, Neatkarīgajai pastāstīja valsts aģentūras Tautas mākslas centrs (TMC) direktore Anna Jansone. Tā kā pašam fondam piešķirts mazāk līdzekļu, arī mērķprogrammai finansējums, salīdzinot ar 2002. gadu, samazinājies uz pusi - līdz 50 000 latu. "Otrajā pusgadā algām mums nav ne santīma," ar nožēlu atzīst A. Jansone, kas par šo situāciju informējusi arī kolektīvu virsvadītājus.
	TMC direktore ir pārliecināta: lai nodrošinātu ikgadēju finansējumu svētku sagatavošanas procesam, kas līdz šim nav saņemts, valsts budžetā ir nepieciešama atsevišķa apakšprogramma - Dziesmu svētki. Viņa aprēķinājusi, ka, piemēram, 2005. gadā būtu nepieciešami 204 000 latu, lai finansiāli nodrošinātu dažādu dziesmu svētku kustības pasākumu norisi. 2007. gadam, kad iecerēti novadu dziesmu, deju un tautas mūzikas svētki, vajadzētu vairāk nekā 300 000 latu.
	Par to, ka dziesmu svētkiem nepieciešams īpašs likums, diskusijās, pavasarī apspriežot koncepciju Par tautas nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu, izteikušies vairāki koru vadītāji. 
	Tautas partijas (TP) izstrādātajā likumprojektā ir noteikta valsts un pašvaldību kompetence svētku sarīkošanā. 
Integrācija
Ilze Zveja  11/11/04     Latvijas vācieši iepazīstinās ar savas tautas tradīcijām un vēsturi. Vācu sabiedriskās organizācijas no šodienas līdz 22. novembrim kultūras dienās iepazīstinās ar vācu tautas tradīcijām Latvijā. Kultūras dienu atklāšana notiks šodien, kad atklās vācu tautas tērpu un lietišķās mākslas izstādi. Iecerēta arī bērnu un jauniešu pēcpusdiena.15. novembrī paredzēts Ziņģu vakars, bet 17. novembrī - Latviešu vācbaltu biedrības Domus Rigensis valdes priekšsēdētāja mākslas zinātnieka Ojāra Spārīša stāstījums par vāciešu vēsturi Latvijā. Kultūras dienas noslēgsies ar koncertu koncertzālē Ave Sol, kurā vācu tautas mūziku un šlāgerus dziedās un tautas dejas dejos Latvijas vācu biedrību ansambļi.