K a s   j a u n s   L a t v i j ā ?
Nr. 370: 2004. g.  28. oktobris - 4. novembris

Valdības maiņa

JL un TB/LNNK vienojas par sadarbību jaunas valdības veidošanā
LETA  10/28/04    Partija "Jaunais laiks" (JL) un apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) šodien vienojušās darīt visu, lai izveidotu stabilu labējo vairākuma valdību, kurā būtu pārstāvētas abas partijas.
	Partijas ir panākušas vienošanos darīt visu iespējamo, lai nākamā valdība "nebalstītos uz kreiso balsīm", aģentūrai LETA pastāstīja TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats.
	Kā ziņots, "tēvzemieši" iepriekš atteicās pievienoties Induļa Emša (ZZS) valdībai, norādot, ka tā ir atkarīga no pieciem Latvijas Pirmās partijas (LPP) deputātiem, kuri ievēlēti no apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta.
	Grīnblats uzsvēra, ka tajā pašā laikā šo sarunu mērķis nav radīt strupceļu, kāds bija februārī, veidojot Emša vadīto valdību.
	"Mēs neradām kaut kādus nesaraujamus blokus," sacīja Grīnblats, uzsverot, ka abas partijas ir gatavas runāt gan divpusējās, gan trīspusējās sarunās ar citām labējām partijām.
	Kā ziņots, Saeima šodien noraidīja nākamā gada budžeta pieņemšanu pirmajā lasījumā, līdz ar to atbilstoši Saeimas Kārtības rullim Emša valdība ir kritusi. Budžets netika pieņemts, jo pret to balsoja koalīcijā esošā Tautas partija (TP).
	TP jau ir uzņēmusies iniciatīvu sarunās par jaunas labējas vairākuma valdības veidošanu un rīt atsevišķi tiksies ar JL, TB/LNNK, Zaļo un zemnieku savienības un LPP pārstāvjiem. 
Emsis: Valdības krišanai bija citi iemesli, nevis TP minētie
LETA  10/29/04     Valdības krišanai bija citi iemesli, nevis tie, kurus minēja Tautas partija (TP), intervijā Latvijas Televīzijai sacīja premjers Indulis Emsis (ZZS), vienlaikus atzīstot, ka ir grūti vērtēt situāciju, atrodoties Romā. 
	Emsis apgalvoja, ka par TP lēmumu Saeimas 1.lasījumā balsot pret nākamā gada budžeta likumprojektu viņš uzzinājis tikai šorīt, saņemot ziņu no koalīcijas partneriem. Ministru prezidents atzina, ka pēc šīs ziņas saņemšanas viņš ilgi pārdomājis, kas varētu būt patiesie iemesli šādai TP rīcībai. 
	Pēc Ministru prezidenta teiktā, ja TP nebūtu balsojusi pret 2005.gada budžeta likumprojektu, tas Saeimā tiktu pieņemts bez problēmām. 
	Emsis norādīja, ka Tautas saskaņas partijai (TSP) viņš neko "finansiālā izteiksmē" nav solījis, lai gūtu tās atbalstu 2005.gada budžeta likumprojekta pieņemšanai Saeimā. Turklāt saraksti ar TSP veica Finanšu un Labklājības ministrijas eksperti ar pašu ministru dalību, apgalvoja premjers. 
	Ministru prezidents atzina, ka Romā, kur rīt tiks parakstīts Eiropas Savienības konstitucionālais līgums, valdības krišana pārrunāta ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Abu amatpersonu tikšanās laikā pārrunāta ārpolitiskā un iekšpolitiskā situācija, iespējamie riski pilnvērtīgas valdības trūkuma dēļ un darāmie darbi vēl šīs valdības laikā. 
	Starp pārrunātajiem jautājumiem bija denacionalizēto māju īrnieku problēmas, reformas veselības aprūpē, kā arī privatizācijas sertifikātu beigu termiņa tuvošanās u.c. 
	Emsis nedomā, ka viņu varētu aicināt atkārtoti valdības vadītāja amatā. Ministru kabinetu, pēc viņa domām, ir jāveido lielākajām partijām Saeimā, un tās ir TP un partija "Jaunais laiks" (JL). Cits jautājums ir par valdību veidojošo politisko spēku gatavību kompromisam, piebilda premjers. 
	Kā ziņots, Saeima ceturtdien noraidīja nākamā gada budžeta pieņemšanu pirmajā lasījumā, līdz ar to atbilstoši Saeimas Kārtības rullim Emša valdība ir kritusi. Budžets netika pieņemts, jo pret to balsoja koalīcijā esošā TP. 
	TP jau ir uzņēmusies iniciatīvu sarunās par jaunas labējas vairākuma valdības veidošanu un rīt atsevišķi tiksies ar JL, apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, Zaļo un zemnieku savienības un Latvijas Pirmās partijas (LPP) pārstāvjiem. 
	Savukārt JL un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK sarunās šodien panākta vienošanās darīt visu, lai izveidotu stabilu labējo vairākuma valdību, kurā būtu pārstāvētas abas partijas. 
	Tāpat JL un "tēvzemieši" vienojušies darīt visu iespējamo, lai nākamā valdība "nebalstītos uz kreiso balsīm". 
	"Tēvzemieši" iepriekš atteicās pievienoties Emša valdībai, norādot, ka tā ir atkarīga no pieciem LPP deputātiem, kuri ievēlēti no apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta. 
Tautas partija vēlas visām partijām vienādu ministru skaitu
LETA  10/29/04    Tautas partija (TP) vēlas, lai jaunā valdība tiktu veidota pēc paritātes principa, kad visām koalīcijas partijām ir vienāds ministru skaits, neatkarīgi no mandātu skaita Saeimā, bet partija "Jaunais laiks" (JL) uzskata, ka valdībā ministru amati ir jādala proporcionāli partiju deputātu skaitam Saeimā. 
	Kā šodien pēc TP un JL sarunām atzīmēja TP Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Aigars Kalvītis, abu partiju tikšanās lielā mērā ir līdzinājusies eksāmenam, kurā JL pārstāvji vēlējās noskaidrot, kāda ir TP attieksme pret 2005.gada valsts budžetu un veselības aprūpi. 
	Kalvītis teica, ka TP ir apliecinājusi gatavību strādāt nākamajā valdībā JL premjera vadībā, ja Valsts prezidente to nominēs no JL. Kalvītis piebilda, ka sarunās neesot saņemts JL solījumus, ka "TP noteikti tiks uzaicināta strādāt šādā valdībā". 
	Savukārt JL neesot sniedzis konkrētu atbildi uz jautājumu, vai būtu gatavs strādāt valdībā, kuru vadīt prezidente uzticētu TP premjerministram. 
	Savukārt JL līderis Einars Repše pastāstīja, ka sarunās ar JL ir pārrunāts arī jautājums par to, vai būtu lietderīgi kādu no Saeimā pārstāvētajām labējām partijām atstāt opozīcijā, lai "būtu, kas valdību uzmana un konstruktīvi kritizē". 
	Kā vienu no iespējamām labējām partijām, kas varētu palikt ārpus nākamās koalīcijas, Valdis Dombrovskis (JL) esot minējis Latvijas Pirmo partiju. 
	Repše uzsvēra, ka sarunu pirmajā posmā ir svarīgi vienoties par to, uz kādiem principiem tiks veidota valdība, cik plaša būs nākamā koalīcija un kāda būs atbildības sfēru sadale. 
Emša gāzēji sāk veidot jaunu valdību 
Ināra Egle, Gunta Sloga, Dita Arāja,  diena  10/29/04    Koalīcijas partneriem par pārsteigumu ceturtdien Saeimas sēdē TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis aicināja frakciju balsot pret pašu partijas prezentēto budžetu. "Joprojām mēs esam mazākuma valdība. Pēc vakardienas izskatās, ka diezgan dīvaina mazākuma valdība - mūsu frakcijas deputāti ir sašutuši par premjera aizmugurisku vienošanos ar kreiso opozīciju"
	Pirmo reizi pēc neatkarības atjaunošanas valdība ir kritusi tāpēc, ka Saeima nav atbalstījusi valsts budžeta likumu. Pret to balsoja koalīcijas lielākais politiskais spēks - Tautas partija, kuras pārstāvji vada Finanšu ministriju un arī Saeimas Budžeta komisiju. TP nespējot uzņemties atbildību par budžetu, jo valdībai neesot stabila vairākuma un premjera Induļa Emša (ZZS) vienošanās ar deputātiem, kas ievēlēti no PCTVL saraksta, varot "šo budžetu saplosīt". Kamēr Jaunā laika līderis Einars Repše vārdos pauž vēlmi kopā ar TB/LNNK vienoti kļūt par jaunas koalīcijas veidošanas iniciatoriem, TP piektdien jau sāks sarunas ar visiem labējiem politiskajiem spēkiem. Tas apstiprina TP jau agrāk izteikto vēlmi deleģēt nākamo premjeru - to partneri min kā vienu no valdības krišanas iemesliem.
	Premjers Indulis Emsis (ZZS) telefonsarunā no Romas Dienai sacīja, ka viņam ceturtdienas rītā notikusī valdības gāšana bijusi negaidīta un pārsteidzoša. Vēl trešdien viņš bijis pārliecināts, ka balsojums par budžetu notiks, "jo izskatījās, ka balsīm vajadzētu pietikt". 
	Premjeram tai skaitā arī izdevies iegūt TSP atbalstu budžetam. Taču ceturtdien ap pusdeviņiem no rīta (pēc Latvijas laika) jeb īsi pirms balsojuma par budžetu TP pārstāvji viņam piezvanījuši un paziņojuši, ka balsos pret. "Ja parlaments tā lēma, tad man vien tagad atliek gaidīt, kas notiks tālāk," saka I.Emsis. Viņaprāt, šis ir īpaši slikts brīdis valdības nomaiņai, jo jārisina virkne neatliekamu un sociāli aktuālu jautājumu, kā īres griestu atcelšana un reformas veselības aprūpē.
	Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga valdības krišanu ceturtdien novērtēja kā "visai oriģinālu", jo TP vērsusies pret budžetu, ko izstrādāja pašu ministrs. Viņa atturējās no minējumiem par to, kam varētu uzticēt jaunās valdības veidošanu. Taču prezidente uzsvēra, ka pirms lēmuma pieņemšanas, notiks sarunas ar visiem Saeimā pārstāvētajiem spēkiem, un tas prasīšot zināmu laiku. Premjera kandidāta izvēli apgrūtināšot arī tas, ka novembris valsts galvai ir saspringts mēnesis - jāatzīmē Lāčplēša diena un valsts svētki.
	Prezidentes pazinēji neoficiāli Dienai ir atzinuši, ka V.Vīķe-Freiberga pilnībā izmantos viņai Satversmē paredzētās tiesības un nākamo premjeru varētu izraudzīties ļoti rūpīgi, vērojot politisko spēku darbību un attiecības sarunās, kā arī spēju piedāvāt ilgtermiņa rīcības programmu. Politiķi paredz, ka TP izredzes saņemt uzaicinājumu veidot valdību uzreiz varētu neīstenoties ne tik daudz tāpēc, ka partija ir to gāzusi, bet tāpēc, ka tas noticis pirms konstitucionālā līguma parakstīšanas un Latviju tajā pārstāvēs demisionējušas valdības premjers un ministrs. Taču TP iespējas vadīt nākamo valdību tiek pieļautas. TP premjera kandidātus nesauc, taču iepriekš kā šā amata pretendents bija minēts frakcijas priekšsēdis Aigars Kalvītis.
	JL līderis E.Repše jau paziņoja par gatavību kopā ar TB/LNNK uzņemties jaunas valdības veidošanas iniciatīvu un kā premjera kandidātus minēja frakcijas priekšsēdi Krišjāni Kariņu, Eiropas Parlamenta deputātu Valdi Dombrovski "un, ja tas tiktu uzticēts man, arī es būtu gatavs uzņemties atbildību, bet neuzskatu to par pašmērķi". TP piektdien kā pirmo sarunu partneri ir izvēlējusies JL, un šo partiju sarunas noteiks nākamās valdības modeli - ja JL piekritīs TP nosacījumiem, nevēloties kļūt par situācijas diktētājiem, partijai var būt izredzes iekļūt valdībā. Tad ārpusē var palikt Latvijas Pirmā partija. TP politiķi agrāk teikuši, ka neviena valdība nebūs stabila, ja tajā nebūs abas lielākās partijas - TP un JL. Taču iepriekš abu partiju sarunas beidzās neveiksmīgi, jo tās nevēlējās viena otrai atdot premjera amatu.
	Ja JL un TP sarunas nebūs veiksmīgas, tad nākamo valdību varētu veidot tagadējie koalīcijas partneri - TP, ZZS un LPP, pieaicinot TB/LNNK un no JL aizgājušos deputātus Māri Gulbi un Ināru Ostrovsku. Tādai valdībai Saeimā būtu 55 vai 56 balsis - ja bijušajiem partijas biedriem piebiedrojas no JL aizgājušais reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Andrejs Radzevičs. TB/LNNK saskaņā ar gada sākumā pieņemto domes lēmumu var piedalīties tikai tādā valdībā, kurā izšķirīgā loma nav no PCTVL ievēlētajiem pieciem LPP deputātiem un 51 balsi var nodrošināt bez LPP "piecīšiem", atgādināja tēvzemiešu līderis Jānis Straume.
	Lai arī Diena jau trešdien rakstīja, ka valdība tuvojas tās bīstamajam punktam, par kādu var kļūt valsts budžeta likums, LPP un ZZS frakciju līderi Dzintars Jaundžeikars un Augusts Brigmanis bija ļoti pārsteigti ceturtdien pēc TP frakcijas vadītāja Aigara Kalvīša paziņojuma Saeimas sēdē, ka partija nevar balsot par šo budžetu. "TP ir atbildīga partija, tāpēc ar lielu atbildību izturas pret valsts finansēm, bet bez stabila vairākuma noturēt tās fiskālos rāmjos nav iespējams," teica A.Kalvītis. Dz.Jaundžeikars (LPP), kuru nebaidot palikšana opozīcijā, Dienai pieļāva, ka galvenais TP rīcības iemesls varētu būt vēlēšanās uzņemties premjera amatu un neko vairs nebūtu izšķīris tas, vai LPP atdod kādu amatu TP vai ne. Taču LPP pārstāvis uzskata, ka partijas ministri ir strādājuši profesionāli un, "ja JL un TP domātu par valsts interesēm, uzaicinātu mūs valdībā".
	Diena jau rakstīja, ka TP varēja just diskomfortu pirms pašvaldību vēlēšanām valdībā, kurā tā atradās LPP līdera Aināra Šlesera ēnā. Dz.Jaundžeikars piekrīt, ka "Šlesera darba rezultāti varētu uztraukt politiskos konkurentus". TP uztrauca arī valdības atkarība no PCTVL deputātu balsīm. Šo atbalstu saskaņā ar neoficiālām ziņām esot veicinājis arī Ventspils mērs Aivars Lembergs. Viņa teiktais pēc valdības krišanas liecina par neapmierinātību - A.Lembergs no valstiskā viedokļa šo uzskata par nepiemērotu brīdi valdības krišanai, ziņo LETA. "Svarīgi, lai premjera kandidāts netiktu deleģēts no Sorosa masonu ložas, kas šobrīd cenšas sagrābt varu Latvijā, un galvenais, lai amata pretendents būtu praktiski vesels cilvēks," aģentūrai BNS ir sacījis Ventspils mērs.
Pārsteigums
Plkst. 10.40
	Premjeram Indulim Emsim, kurš atrodas komandējumā Romā, esot grūti ko teikt par notiekošo Latvijā, jo pašreiz viņš dzenot bārdu. (BNS)
Plkst. 11.21
	I.Emsis: "Tas, protams, ir pārsteigums, kaut vienlaikus jāatzīst, ka nebiju domājis, ka šī valdība ir mūžīga." Premjers esot gandarīts par savas valdības līdzšinējo veikumu: "Pēc labi padarīta darba ir jāiet pirtī un jāvelk balts krekls, ko es šodien arī izdarīšu." (BNS) 
Vaira VīķeFreiberga, Valsts prezidente
	Jaunumu mums netrūkst gan Eiropas Savienībā, gan pašu valstī, un interesanti ir tas, ka tieši šajā laikā ir ne vien pilnmēness, bet pat mēness aptumsums. Valdības krišanas mehānisms ir visai oriģināls. Tautas partija balsoja pret budžetu, kuru bija izstrādājis un iesniedzis pašu ministrs. Līdz ar to neuzticība izteikta arī partijas ārlietu ministram, kas dodas uz Romu parakstīt Eiropas konstitucionālo līgumu. Tā politikā reti notiek. Jaunā premjera kandidāta nosaukšana nebūs viegla. Novembris prezidentam ir smags mēnesis - tiek atzīmēta varoņu piemiņas diena, valsts svētki. Pirms nonākt pie jauna premjera kandidāta, es konsultēšos ar visām Saeimā pārstāvētajām partijām.
Kas būs galvenā problēma, veidojot valdību?
Valts Kalniņš, politologs:
	Varētu būt grūti izveidot skaidru, saliedētu vairākumu, jo valdības krišanas motīvs nebija politiski vienotas koalīcijas izveidošana, bet gan TP sajūta, ka viņi jaunā koalīcijā varētu stabilāk nostiprināties un dabūt vēl lielāku ietekmi. Varbūt viņiem bija sajūta, ka ZZS ir neproporcionāli spēcīgā pozīcijā, varbūt TP kā lielākajai koalīcijas partijai gribas kādu no pirmajiem amatiem. Tad jau zināma nestabilitāte saglabājas tik un tā. Vēl arī iespēja patirgoties par eirokomisāra kandidātu. Tagad paveras iespēja runāt vai nu ar bijušajiem JL frakcijas deputātiem vai varbūt iesaistīt JL frakciju. 
Aigars Freimanis, sociologs:
	Šķiet, optimāla labēja koalīcija iespējama tikai teorētiski. Ja vienotos TP un JL, pieaicinot kādu trešo, JL uzstātu uz TB/LNNK kā uz labējās opozīcijas partneri, bet TP izdevīgāka būtu ZZS kā partneris, kas īsti nav paudis savas pretenzijas. Tomēr no TP līderiem izskanēja dīvaini komentāri par valdības darba vērtējumu - viss tika teikts augstos toņos, ka labi strādājuši. Aina tik rožaina, ka nav skaidrs, kāpēc valdībai bija jākrīt. Tas liek domāt, ka ir iespējams vēl kāds valdības veidošanas modelis ar dziļāku TP nodomu. Manuprāt, var paredzēt koalīciju, kur nevēlams būtu Repše. Steiga, kas izskanēja Repšes vārdos par gatavību stāties augstajā amatā, ļauj prognozēt asas diskusijas par to, kurai partijai būs dominējošā loma. 
Nellija Ločmele, Politika.lv galvenā redaktore:
	Ja valdības krišanas iemesls ir tas, ka TP apzinās - šāda valdība nespēj risināt problēmas, bet drīzāk tās rada, un ir atkarīga no pretēju uzskatu politiskajiem spēkiem, tad būtu loģiski, ja jaunajā modelī apvienotos līdzīgi domājošas partijas. Ja ar to tiek saprastas latviskas partijas, tad tas varētu būt bez LPP. Jautājums - vai JL un TB/LNNK ir vienotas katra par sevi un abas kopā. Tad tās var prezentēt lielāku svaru valdības veidošanas sarunās. Tomēr neizskatās, ka JL, TB/LNNK un TP koalīcija varētu būt droša. Tas ir trausls vairākums, jo JL ir tik bāls, ka rada aizdomas, ka vīles kuru katru brīdi var trūkt. Bet TP skatās uz ilgtermiņa izredzēm un meklēs partnerus, uz kuru fona viņi var izcelties, nevis sasmērēties. JL ir prasīgs partneris, un tā sašķelšana būtu veids, kā tikt galā ar spēcīgu pretinieku. 
Daunis Auers, LU politikas zinātnes lektors:
	Var prognozēt, ka stabilu koalīciju būs grūti izveidot, jo ir asas attiecības starp divām lielajām partijām: TP un JL. Veidojas arī relatīvi asas attiecības starp bijušās koalīcijas partneriem, jo pirms pašvaldību vēlēšanām TP centīsies distancēties no iepriekšējās valdības, kas tika uzskatīta par prokrievisku, jo TP vēlētāji galvenokārt ir latvieši, kas pamatā balso par latviskām partijām. 
Gatis Puriņš, politologs:
	Visticamāk, šo koalīciju veidos TP, un tad ir jautājums, kas tai pievienosies. Viens variants: TP, JL, TB/LNNK un varbūt vēl ZZS. Var saglabāties arī pašreizējā koalīcija, piesaistot TB/LNNK. Vēl pastāv iespēja sašķelt JL un izveidot pavisam citu koalīciju. Tas, ka Repše grib būt premjers, nenozīmē, ka viņš tāds var būt. JL ir izveidojusies pietiekami spēcīga iekšējā opozīcija, kas varētu noraidīt Repši kā premjeru. Šī valdība taps ļoti ātri, jo jāpieņem budžets, jānomierina mediķi un arī jauns eirokomisārs jāizvirza.
Prezidente runās ar visām partijām
Aija Lulle, NRA  10/29/04     "Šobrīd ir ne vien pilnmēness, bet pat Mēness aptumsuma laiks, un jaunumu mums netrūkst - nedz Eiropas Savienībā, nedz pašu valstī," tā vakar notikumus ar valdības gāšanu raksturoja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	V. Vīķe-Freiberga konsultēsies ar visiem politiskajiem spēkiem un tikai tad nosauks premjerministra amata kandidātu.
	Valsts prezidente, kurai valdības krišanas jānosauc nākamais premjera amata kandidāts, konsultēsies ar visām Saeimā pārstāvētajām partijām. "Tas paņems zināmu laiku," pirms izlidošanas uz Romu sacīja V. Vīķe-Freiberga, nenosaucot nedz precīzu premjera amata kandidāta izvēles termiņu, nedz iespējamos kandidātus. Prezidente teica, ka novembris ir viens no smagākajiem mēnešiem prezidentam valstisko pienākumu ziņā - jāatzīmē valsts svētki, jāpasniedz valsts apbalvojumi un cits.
	Prezidentei šās Saeimas sasaukuma laikā vajadzēs nosaukt jau trešo premjera kandidātu un prezidente sacīja, ka būs kļuvusi "gluži vai eksperts šajā jomā". Induļa Emša 9. martā apstiprinātā valdība ir nostrādājusi septiņus mēnešus un 19 dienas. 
	Prezidente sacīja, ka Tautas partijas izvēlētais valdības gāšanas mehānisms ir "diezgan oriģināls", jo Tautas partija balsoja pret budžetu, ko izstrādāja un iesniedza viņu pašu ministrs. "Nezinu, cik bieži tas politikā notiek, domāju - ļoti reti. Viņi šādā veidā ir arī izteikuši neuzticību paši savam ārlietu ministram, kurš dodas uz Romu parakstīt līgumu par Eiropas konstitūciju," sacīja V. Vīķe-Freiberga.
	Prezidente atgādināja - lai arī gāztas valdības lēmumus apēno morāls aspekts, juridiski valdība darbojas līdz jaunās apstiprināšanai.
	Prezidente uzskata, ka nav saiknes ar notikumu attīstību Latvijā un neapstiprināto Eiropas Komisiju, kuras sastāvā ir tagad jau gāztā premjerministra Induļa Emša nominētā Latvijas komisāre Ingrīda Ūdre. "Nedomāju, ka šeit ir kādas likumsakarības. Tas, kas notiek Strasbūrā, savā ziņā ir spēkošanās starp Eiropas Parlamentu ar tā prasībām un Eiropas Komisiju," sacīja valsts vadītāja.
	Viņa uzskata, ka apstākļos, kad Eiropas Parlamentā ir atlikts balsojums par jaunās Eiropas Komisijas apstiprināšanu, būtu nekorekti, ja kāda no ES valstu valdībām izvēlētos mainīt komisāra amata kandidātu.
Šlesers pārliecināts par jaunas, stabilas valdības izveidi kopā ar LPP 
LETA  10/29/04    Latvijas Pirmās partijas (LPP) priekšsēdētājs, vakar kritušās valdības Ministru prezidenta biedrs Ainārs Šlesers ir pārliecināts, ka Saeimā pārstāvētajām labējām partijām izdosies izveidot jaunu, stabilu valdību, kurā būs arī LPP.
	Pagaidām visgrūtāk esot prognozēt, kurš ieņems Ministru prezidenta amatu - partijas "Jaunais laiks" vai Tautas partijas pārstāvis, aģentūrai LETA atzina Šlesers.
	Politiķis ir pilnībā pārliecināts, ka jaunajā valdībā būs pārstāvēta arī LPP, ņemot vērā, ka tās ministri līdz šim esot parādījuši profesionālu darbu. Šlesers pagaidām atturējās prognozēt, vai nākamajā valdībā darbosies arī viņš pats, jo vispirms ir jāvienojas par valdību, tikai tad varēšot runāt par personālijām.
	Šlesers uzskata, ka diezgan nereāli būtu, ja par jaunu valdību vienotos visas Saeimā pārstāvētās labējās partijas.
	Viņam vakardienas Saeimas balsojums pret valdības sagatavoto nākamā gada budžeta projektu, kas nozīmē arī Induļa Emša valdības krišanu, neesot bijis pārsteigums, jo ir vairāki neatrisināti jautājumi, piemēram, jautājums par veselību.
	Tautas partija ar savu rīcību vēlējusies panākt to, ka veselības jautājumu risināšanā tiks iesaistītas arī opozīcijā esošās partijas "Jaunais laiks" un apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, kuras iepriekš bija atbildīgas par veselības nozari, uzskata Šlesers. 
Prezidente atzīst valdības gāšanu par oriģinālu
LNT ziņas, Diena, LETA  10/29/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga valdības krišanu ceturtdien novērtēja kā "visai oriģinālu", jo TP vērsusies pret budžetu, ko izstrādāja pašu ministrs. ”Jaunumu mums netrūkst gan Eiropas Savienībā, gan pašu valstī, un interesanti ir tas, ka tieši šajā laikā ir ne vien pilnmēness, bet pat mēness aptumsums. Valdības krišanas mehānisms ir visai oriģināls. Tautas partija balsoja pret budžetu, kuru bija izstrādājis un iesniedzis pašu ministrs. Līdz ar to neuzticība izteikta arī partijas ārlietu ministram, kas dodas uz Romu parakstīt Eiropas konstitucionālo līgumu. Tā politikā reti notiek. Jaunā premjera kandidāta nosaukšana nebūs viegla. Novembris prezidentam ir smags mēnesis — tiek atzīmēta varoņu piemiņas diena, valsts svētki. Pirms nonākt pie jauna premjera kandidāta, es konsultēšos ar visām Saeimā pārstāvētajām partijām.” 
	Viņa atturējās no minējumiem par to, kam varētu uzticēt jaunās valdības veidošanu. Taču prezidente uzsvēra, ka pirms lēmuma pieņemšanas, notiks sarunas ar visiem Saeimā pārstāvētajiem spēkiem, un tas prasīšot zināmu laiku. Lai gan tas ir arī morālas dabas jautājums, tomēr juridiski Emša vadītais Ministru kabinets ir darboties tiesīgs un spējīgs līdz laikam, kad tiks nosaukts jaunā premjera vārds un Saeima to akceptēs, atzina prezidente. 
	Raksturojot nepieciešamību atkārtoti nosaukt jaunu premjera kandidātu, Vīķe‑Freiberga sacīja, ka būs kļuvusi "gluži vai eksperts šajā jomā".  Prezidentes pazinēji neoficiāli Dienai ir atzinuši, ka V.Vīķe‑Freiberga pilnībā izmantos viņai Satversmē paredzētās tiesības un nākamo premjeru varētu izraudzīties ļoti rūpīgi, vērojot politisko spēku darbību un attiecības sarunās, kā arī  spēju piedāvāt ilgtermiņa rīcības programmu. 
Kāpēc krita valdība? 
Diena, Dienas Bizness, LETA  10/29/04    Pirmo reizi pēc neatkarības atjaunošanas valdība ir kritusi tāpēc, ka Saeima nav atbalstījusi valsts budžeta likumu. Pret to balsoja koalīcijas lielākais politiskais spēks — Tautas partija, kuras pārstāvji vada Finanšu ministriju un arī Saeimas Budžeta komisiju. TP nespējot uzņemties atbildību par budžetu, jo valdībai neesot stabila vairākuma un premjera Induļa Emša (ZZS) vienošanās ar deputātiem, kas ievēlēti no PCTVL saraksta, varot "šo budžetu saplosīt". 
	Galvenais iemesls šādam lēmumam esot bijusi Emša garantijas vēstule Tautas saskaņas partijai nākamā gada budžetā iestrādāt tās priekšlikumus. TP ar šo vēstuli neesot tikusi iepazīstināta. Turklāt TP nav varējusi ar Emsi, kurš pašreiz atrodas Luksemburgā, telefoniski sazināties un uzklausīt kaidrojumus. 
	“Valdības krišanai bija citi iemesli, nevis tie, ko minēja Tautas partija (TP)” tā savukārt ceturtdien intervijā Latvijas Televīzijai sacīja premjers Indulis Emsis (ZZS), vienlaikus atzīstot, ka ir grūti vērtēt situāciju, atrodoties Romā. 
	Kādi tad ir patiesie iemesli ‑ TP varēja just diskomfortu pirms pašvaldību vēlēšanām valdībā, kurā tā atradā s LPP līdera Aināra Šlesera ēnā. TP uztrauca arī valdības atkarība no PCTVL deputātu balsīm. Šo atbalstu saskaņā ar neoficiālām ziņām esot veicinājis arī Ventspils mērs Aivars Lembergs. Viņa teiktais pēc valdības krišanas liecina par neapmierinātību — A.Lembergs no valstiskā viedokļa šo uzskata par nepiemērotu brīdi valdības krišanai, ziņo LETA. "Svarīgi, lai premjera kandidāts netiktu deleģēts no Sorosa masonu ložas, kas šobrīd cenšas sagrābt varu Latvijā, un galvenais, lai amata pretendents būtu praktiski vesels cilvēks," aģentūrai BNS ir sacījis Ventspils mērs. 
	Tiek lēsts, ka I. Emša valdība kritusi tostarp tādēļ, ka TP vēlējās nostiprināt savas pozīcijas Ministru kabinetā, iekārojot LPP krēslu Ekonomikas ministrijā, ko trešdienas vakarā LPP izšķīrās "uz sitiena" neatdot, kā argumentu minot neskaidrību ap Ingrīdas Ūdres amatu Eiropas Komisijā. Tas, vai šis amats nākamajā valdībā tik tiešām tiks atvēlēts TP, pagaidām nav zināms, taču politiskajos kuluāros klīst runas par Saeimas priekšsēdētāja maiņu, Ingrīdas Ūdres vietu atvēlot līdzšinējam premjeram I. Emsim. TP bija vēlme jaunā koalīcijā stabilāk nostiprināties un dabūt vēl lielāku ietekmi. Varbūt viņiem bija sajūta, ka ZZS ir neproporcionāli spēcīgā  pozīcijā, varbūt TP kā lielākajai koalīcijas partijai gribas kādu no pirmajiem amatiem. Tad jau zināma nestabilitāte saglabājas tik un tā. Vēl arī iespēja patirgoties par eirokomisāra kandidātu. Turklāt ‑ šai valdība jātop ļoti ātri, jo jāpieņem budžets, jānomierina mediķi un jātiek skaidrībā ar Eiropas komisāra posteni. 
Partiju pārstāvji un politologi neprognozē ātru jaunas valdības izveidošanu
LETA  10/30/04      Saeimas politiķi par iespējām ātri izveidot jaunu valdības koalīciju runā atturīgi, prognozējot, ka jaunais Ministru kabinets varētu tikt apstiprināts ne ātrāk kā decembrī, liecina aģentūras LETA veiktā aptauja. Līdzīgās domās ir arī politologi.
	Kā aģentūru LETA informēja Tautas partijas (TP) pārstāvis Aigars Kalvītis, TP nākamnedēļ nav paredzējusi oficiālas tikšanās ar citiem iespējamiem koalīcijas partneriem. "Pašreiz nekur nav jāsteidzas, jo prezidente solīja premjera kandidātu nominēt tikai pēc valsts svētkiem, 18.novembrī," skaidroja Kalvītis.
	Pēc viņa teiktā, TP izvirzītais paritātes princips valdības izveidē - vienāda ministru skaita piešķiršana katrai koalīcijas partijai, ir tikai sākotnējs piedāvājums. "Tas, vai mēs izvirzīsim citus nosacījumus, būs atkarīgs no tālākām sarunām," sacīja Kalvītis.
	Pēc viņa domām, jaunā valdība diez vai sāks strādāt ātrāk kā decembrī.
	Saeimas Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) frakcijas priekšsēdētājs Augusts Brigmanis aģentūru LETA informēja, ka pirmdien, 1.novembrī, ZZS paredzēta tikšanās ar Latvijas Pirmo partiju, bet nedēļas gaitā iespējamas tikšanās vēl ar citām partijām.
	Pēc Brigmaņa teiktā, ZZS paši sarunas neuzsāks, bet "tās var rasties spontāni". Iespējams, ka jaunās koalīcijas aprises varētu konkretizēties mēneša laikā. "Viss mēnesis paies sarunās. Reāli kaut kas var parādīties decembra sākumā," sacīja Brigmanis.
	Pirmdien notiks arī partijas "Jaunais laiks" frakcijas sanāksme, kuras laikā paredzēta informācijas un viedokļu apmaiņa, aģentūrai LETA sacīja Krišjānis Kariņš (JL).
	Viņš atzina, ka sarunas par valdības veidošanu pašreiz norit visos līmeņos, tomēr vairījās paust viedokli par to, cik laika varētu prasīt, līdz būtu redzamas skaidrākas jaunās koalīcijas aprises. "Ar zīlniecību es nenodarbošos," sacīja Kariņš. Vaicāts, pret kuru no mazākajām partijām, proti, ZZS un LPP, JL varētu izturēties ar lielāku labvēlību, Kariņš sacīja, ka runās gan ar vienu, gan otru, jo JL iepriekš esot spējis sastrādāties ar abām.
	Savukārt JL līderis Einars Repše pašreiz analizē izveidojušos situāciju un valdības krišanas iemeslus, aģentūrai LETA pastāstīja JL frakcijas konsultante Ieva Zīberga. "Tiek strādāts pie jaunās valdības, sarunas notiek dažādos līmeņos un pat vienlaikus," sacīja JL pārstāve. Repše uzskata, ka tagad galvenais ir izveidot ilglaicīgu, rīcībspējīgu un stabilu valdību.
	Arī aģentūras LETA aptaujātie politikas eksperti uzskata, ka jaunās valdības koalīcijas izveidei grūti noteikt laika termiņu, jo sarunas par valdības koalīcijas izveidi ir atvērts process, kur saduras dažādas intereses un vajadzības, turklāt jāņem vērā arī starptautiskais konteksts.
	Kā aģentūrai LETA sacīja politologs Jānis Ikstens, pašreiz iezīmējas vairākas alternatīvas valdības izveidei. Viens, pēc politologa vārdiem, "absolūti minimālais" labējas koalīcijas variants ir koalīcija, kurā piedalās partijai "Jaunais laiks" (JL), Tautas partijai (TP) un apvienībai "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK).
	"Taču tieši sava minimālistiskā rakstura dēļ, izskatās, ka neviens ar šādu koalīciju īsti nerēķinās," sacīja politologs, piebilstot, ka TP nejustos "komfortabli" vienatnē pret JL un TB/LNNK, kuras var veidot bloku atsevišķu jautājumu risināšanā.
	"Visticamāk būs vēl kāds ceturtais partneris, iespējams, Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), tādējādi atstājot Latvijas Pirmo partiju (LPP) aiz borta," sacīja Ikstens. Pēc viņa domām Latvijas Pirmās partijas līderis Ainārs Šlesers darīšot visu, lai tiktu valdībā, taču LPP "ir diezgan nokaitinājusi TP ar savu nepiekāpību sacensībā pēc valsts amatiem".
	Politologs kā interesantu uzskata TP piedāvāto paritātes principu. Parasti gan amatus dala proporcionāli vietu skaitam Saeimā, bet pēc TP ierosinātā paritātes principa ieguvējas būtu partijas ar mazu deputātu skaitu - TB/LNNK, ZZS. "Tas būtu veids, kā piesaistīt vienu vai otru mazāko partiju pie noteikta koalīcijas modeļa," uzskata Ikstens. "Lielās partijas tad ieņems atbildīgākos ministru amatus, mazajām partijām atstājot kādu "pabērna ministriju".
	Runājot par laiku, kādā varētu tikt izveidota jaunā koalīcija, Ikstens atzina, ka līdz brīdim, kad Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga nosauks premjera kandidātu, ko prezidente solījusi darīt pēc 18.novembra, nekas nopietns nevar notikt. "Protams, var notikt intensīvas sarunas, taču ne balsojums Saeimā," sacīja Ikstens. "Tam būs vajadzīgs vismaz mēnesis".
	Savukārt politoloģe Nellija Ločmele-Tjarve uzskata, ka "bumba pašreiz ir partiju rokās" un tieši to uzdevums ir vienoties par premjera kandidātu, bet prezidentei jāveic tikai formāls solis. "Viss atkarīgs no tā, cik ātri partijas spēs iezīmēt jaunās koalīcijas modeli," aģentūrai LETA sacīja politoloģe.
	Viņa atzina, ka valdības veidošanas procesu cieši ietekmē arī starptautiskais konteksts, proti, situācija Eiropas Komisijā. "Redzot pretrunas, ko izsaukusi Latvijas komisāra kandidāte Ingrīda Ūdre (ZZS), Latvijai, neraugoties uz valdības krīzi, būtu jāizvirza cits kandidāts," sacīja politoloģe.
	Kā ziņots, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga konsultācijas ar Saeimā pārstāvētajām partijām par jaunas valdības izveidi sāks pēc valsts svētkiem, 18.novembra, aģentūru LETA informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga.
	Valsts prezidente uzsver, ka Latvijai nepieciešama stabila, uz mērķu īstenošanu orientēta valdība, kas nodrošinātu pilnvērtīgu Latvijas attīstību.
	Induļa Emša (ZZS) valdība krita ceturtdien, 28.oktobrī, kad Tautas partija Saeimā izgāza budžeta pieņemšanu pirmajā lasījumā.
	Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) brīdinājis: Eiropas Komisijas pārstāvji, kas lemj par Latvijas iestāšanos Valūtas kursa mehānismā II, nevēlas runāt ar gāzto Emša valdību, bet gan ar jauno valdību, lai izzinātu tās plānus par valsts nākotni.
	Ja līdz valsts svētkiem 18.novembrī izdosies izveidot jaunu Ministru kabinetu, Spurdziņš paredz, ka Latvija, kā plānots, Valūtas kursa mehānismam II pievienosies no nākamā gada 1.janvāra. Ja valdības izveide ievilksies, tad var aizkavēties arī pievienošanās šim mehānismam.
	Spurdziņš uzsvēra, ka jebkurā gadījumā valdības maiņa nekādā veidā neietekmēs Latvijas plānus no nākamā gada 1.janvāra latu piesaistīt eiro. Šo procesu pilnībā nodrošina centrālā banka. 
Emša valdība kompensācijā varētu saņemt 90 000 latu
BNS  10/31/04     Ceturtdien Saeimas deputātu budžeta projekta balsojumā neuzticību guvušais Ministru prezidents Indulis Emsis un viņa vadītās valdības ministri kopumā kompensācijās par amatu zaudēšanu varētu saņemt vairāk nekā 90 000 latu. Emsis ik mēnesi saņēma 2000 latu, viņa biedrs - 1900, bet 15 ministri un īpašu uzdevumu ministri vēl par 100 latiem mazāk. Kompensācijas katram valdības loceklim ir triju mēnešalgu apjomā. Tas nozīmē, ka Emsis varētu iegūt 6000 latu kompensāciju, viņa biedrs Ainars Šlesers - 5700, bet pārējie ministri - pa 5400 latiem. Kopumā valdības pārstāvjiem, maksimums, varētu izmaksāt 92 700 latus. Atlīdzību triju mēnešalgu apjomā iegūs arī 720 latu mēnesī pelnošie parlamentārie sekretāri, kā arī premjera biroja locekļi. Arī viņi atlīdzību iegūs tikai tad, ja neieņems amatus nākamajā valdībā. Amatpersonām, kuras vēl nav saņēmušas atvaļinājuma kompensācijas, izmaksās arī tās. Kompensācijas saņems tikai tie, kuri neieņems amatus nākamajā valdībā.
Līdz ar cepuri nenoņemt galvu
Ilze Kuzmina,  Latvijas Avīze  10/31/04     Dienu pirms Emša k-ga valdības pārtraukšanas "Latvijas Avīzes" redakcijā viesojās Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājs Jānis Strazdiņš (Zaļo un zemnieku savienība). Sarunā ar žurnālistiem Voldemāru Krustiņu un Ilzi Kuzminu viņš izteicās par Latvijas vēstures mācīšanu un izglītības reformas ieviešanu.
	V. Krustiņš: - Šobrīd ir sakarsusi Latvijas vēstures mācīšana. Mēs jūtam, ka tā uztrauc mūsu lasītājus. Kāpēc ZZS deputāti arī sākuši uztraukties par šo lietu?
	- Jau iepriekšējā izglītības ministra darbības laikā man bija sarakste ar vairākām sabiedriskās organizācijām un arī ministriju par Latvijas vēstures apguvi skolās. Biju  spiests taisnoties sabiedrisko organizāciju priekšā par to, kāpēc Latvijas vēsture netiek mācīta atsevišķi.
	Protams, ka skolās Latvijas vēsture tiek mācīta par maz, mācīta nepietiekami. Tas, ka vēstures zināšanas jauniešiem nav pietiekamas, ir izdevīgi cilvēkiem, kuri vēršas pret Latvijas valsts neatkarību un interesēm. Ja nav pietiekamu zināšanu, ir arī grūtāk cīnīties pret meliem, ko šādi cilvēki izplata par Latviju, par mūsu nacionālajiem politiķiem, par valdību un Saeimu. Grūti cīnīties pret tiem, kas apgalvo un iestāsta, ka nacionālā politiskā elite ir vainīga pie sociālajām un ekonomiskajām problēmām Latvijā. Ja šajos melos klausās, nezinot valsts vēsturi, tad tiešām var likties, ka mūsu problēmām nav nekādu dziļāku sakņu, ka pie visa vainīgi tikai politiķi. 
	Pret izglītības reformu tik liela pretestība arī tāpēc, ka cittautieši nezina Latvijas vēsturi, neizprot okupācijas sekas.
	Latvijas vēsture pastiprināti jāmāca arī tāpēc, ka, piemēram, krievu avīzēs regulāri tiek apšaubīts Latvijas okupācijas fakts. Ja tādā daudznacionālā valstī kā Latvija tiek nepareizi traktēti vēstures fakti, tiek melots, tiek teiktas puspatiesības, cilvēki šajā melu jūrā apjūk. Un ar šādiem apjukušiem cilvēkiem viegli manipulēt tiem, kuri ļoti pārdzīvo to, ka Latvija uzņemta NATO un Eiropas Savienībā.
	Taču šai lietai ir arī otra puse: tā ir mūsu profesūra, tie skolotāji, kuri uzskata, ka vēsture jāmācot, kā viņi saka, kopsakarībās ar pasaules, Eiropas vēsturi. Viņi domā, ka tieši tāda metodoloģija ir vispareizākā. 
	Tomēr vēsturnieku konferencē, kas bija veltīta šai tēmai, tika atzīts, ka ir ļoti svarīgi, lai būtu akcents tieši uz Latvijas vēstures apgūšanu un ne tikai no grāmatām, bet arī, piemēram, no muzeju materiāliem. Par pretrunīgo 20. gadsimtu ir ārkārtīgi daudz informācijas - skaitļi, fakti, personības. To visu nav nemaz tik viegli apgūt. Bet, ja jaunietis būs iepazinis savas valsts vēsturi, tad viņam pašam radīsies interese noskaidrot, kas tajā laikā notika pārējā Eiropā un pasaulē. 
	- Tātad politiķi, jūsuprāt, nevar būt vienaldzīgi pret šo tēmu. Taču ierēdņi un arī pats izglītības ministrs (Radzevičs) domā, ka politiķiem nav ko šajā lietā jaukties iekšā. Ministrs Radzevičs uzskatot, ka Latvijas vēstures mācīšana atsevišķi jāizšķir speciālistiem un sabiedrībai. Tikai ne jau politiķiem. 
	- Iepriekšējais ministrs Kārlis Šadurskis arī pauda, ka Latvijas vēsture nav jāmāca atsevišķi. Tagad viņš uzskata, ka ir jāmāca, ko paziņoja arī vēsturnieku konferencē. Ceru, ka arī Radzevičs labosies. Žēl gan, ka viņš neieklausījās konferencē paustajos viedokļos un rezolūcijā, kurā tika atzīts, ka Latvijas vēsture jāmāca kvalitatīvāk, ka jābūt labākiem mācību līdzekļiem, grāmatām un pārstrādātai programmai, kurā uzsvaram jābūt uz 20. gadsimta notikumiem. 
	Mans izglītības komisijas priekšsēdētāja uzdevums būs palīdzēt Radzevičam ātrāk mainīties. (Tagad Strazdiņa k-gam šie pūliņi var atkrist valdības krišanas dēļ. - Red.)
	Problēma ir arī tā, ka visas Latvijas vēstures mācību grāmatas ir tapušas lielā steigā un diemžēl nav pietiekami kvalitatīvas. Pie tām vēl daudz jāpiestrādā.
	Turklāt kvalitatīvi Latvijas vēstures izdevumi nav nemaz tik viegli pieejami. 
	Viens piemērs: Vēstures žurnāla 2. numurā bija ļoti interesanta publikācija par 1940. gadu, par Latvijas neatkarības zaudēšanu. Šis materiāls bija paredzēts tieši Latvijas skolām un augstskolām. Šo žurnālu pamanīju Saeimas bibliotēkā un liku komisijas darbiniekiem atrast, kur šos žurnālus var nopirkt, par komisijas līdzekļiem tos iegādāties, lai varētu uzdāvināt katram komisijas loceklim. Viņi meklēja šos žurnālus divas nedēļas. 
	- Interesanti, cik skolu bibliotēkās ir pieejams šāds žurnāls? Tāpat kā Vēsturnieku komisijas raksti. Turklāt, ja tiktu noskaidrots, cik eksemplāros šis žurnāls tiek abonēts? Manā izpratnē, ja skolotājam nav pieejama jaunākā literatūra, tad viņš nemaz nevar strādāt.
	- Es jums piekrītu. 
	Bet ir arī tāda interesanta lieta, avīze "Izglītība un Kultūra", un tajā nupat publicēta Latvijas Vēstures skolotāju asociācijas vēstule. Tajā teikts, ka vēstures mācību priekšmeta saskaldīšana, nezinātniski un neloģiski izraujot Latvijas vēstures saturu no Eiropas un pasaules vēstures konteksta, neatrisinās patriotiskās audzināšanas problēmas un neveicinās sabiedrības integrāciju. Pēc konferences asociācijas locekļi gan nedaudz mainīja savu viedokli.
	- Mani tas nepārsteidz. Latvijā diemžēl ir izveidojušās vairākas politiskas grupas, ir tāda cilvēku grupa vai kliķe, kurus es sauktu par eirokosmopolītiem. Viņi jums teiks, ka nevajag mācīt Latvijas vēsturi, un ne tikai to vien. Viņi atsakās no nacionālām lietām, jau jēdziens "nacionālisms" viņiem ir tas pats, kas inkvizitoriem ķecerība. Un acīmredzot arī Izglītības ministrijā, kas ir jūsu vadītās komisijas pārziņā, vismaz daļēji valda šis eirokosmopolītisma gars. 
	- Es to pilnībā atzīstu. Tad, kad atvērās robežas, daudzi no ekspertiem, ierēdņiem sāka braukāt pa Eiropu, piedalīties dažādās konferencēs. Tas ir labi, taču slikti ir tas, ka visu, ko šādās konferencēs pauž, daudzi Latvijas pārstāvji pieņem kā pilnīgu patiesību, kas ir pieņemama, pārņemama pat bez apdoma. Kopā ar cepuri tiek noņemta arī galva. Tas ir slimīgi, bet tāda problēma ir daudzās nozarēs, arī medicīnā. Saklausoties citu viedokļus, tiek aizmirstas tās vērtības, kas mums pašiem gadu gadiem ir radītas. Varbūt mēs pat esam daudz gudrāki un labāki nekā eiropieši, tomēr padodamies visām viņu pamācībām. 
	- Tie ir šodienas švauksti un drekberģi, kas lēkā apkārt "eiropiešiem". Un te ir ideju konfrontācija: vai mēs atteiksimies no latviskā, lai būtu "eiropeiskāki"? 
	- Jā, un diemžēl ir cilvēki, kas vēlas, lai latvieši strīdētos arī par tādām lietām. Mūs grib saskaldīt ideoloģiski. Lai mēs kašķētos un nevarētu savu valsti aizstāvēt. Tas ir daudzu interesēs, jo Latvija ir krustcelēs. Mūs ietekmē gan Austrumu, gan Rietumu, gan iekšējie spēki.
	- Izglītības ministrijas ierēdnis Krastiņa kungs, kas iebilst pret Latvijas vēstures mācīšanu atsevišķi, raksta: "Paradoksāli, ka atsevišķā priekšmetā savas valsts vēsturi māca Krievijā, Baltkrievijā, Ukrainā, bet Lietuva, Igaunija, Vācija un citas Rietumeiropas valstis ir izvēlējušās integrētu pieeju." Šausmīgi tātad ir prasīt, lai te būtu tāpat kā Krievijā. Taču viņš nav uzrakstījis, kā toties valsts vēsturi māca ASV, Japānā, Austrijā, Itālijā. Kāpēc?
	- Krastiņa k-ga informācija ir tendencioza informācija. Nav nosauktas tās valstis, kas šajā kontekstā viņam nav patīkamas. 
	- Krastiņa kungs arī raksta, ka vispirms jāizpēta, vai ir lietderīgi Latvijas vēsturi mācīt atsevišķi. Par to, protams, veselas disertācijas var uzrakstīt. Taču, kad premjers Emša kungs uzdeva steidzīgi uzrakstīt mazākumtautību izglītības likumu, tad gan nekāda pētīšana un disertācijas nevienam nebija vajadzīgas. Kam tāds likums bija vajadzīgs?
	- Situācija ap Izglītības likumā paredzētās reformas ieviešanu bija ļoti smagi politizēta, atsevišķi spēki centās no Latvijas sabiedrības atšķelt dažādu tautību cilvēkus. Tāpēc tika pieņemts politisks lēmums izveidot mazākumtautību skolu likumu. Tad jebkura mazākumtautību skola varētu iegūt savu īpašu statusu. Pie šā likumprojekta galvenokārt strādāja Ukraiņu skolas direktore Kravčenko kundze un Latvijas krievu skolu aizstāvības asociācijas vadītājs Pimenova kungs.
	Taču, kad beidzās 1. septembra notikumi, kad krievvalodīgā sabiedrība vairs nebija gatava iesaistīties tālākās štābistu akcijās un štābam neizdevās panākt reformas atcelšanu vai iesaldēšanu, reformu sāka realizēt, radās doma, kuru vairāk atbalstīja Tautas partija, ka tāds likums nemaz steidzami nav vajadzīgs. Tika izteiktas bažas: ja Saeimā atkal sāks daudz runāt par mazākumtautību izglītību, tas atkal uzlies eļļu uz štābistu karstās pannas un protesti var sākties no jauna. 
	- Runāsim atklāti: šis mazākumtautību izglītības likums bija Emša un Radzeviča manevrs, lai krievu politiķos radītu cerību un lai latviešu sabiedrība nepamanītu, ka izglītības reforma klusītiņām tiek atcelta. Es saprotu: jūs nepiekrītat. Tad paliksim katrs pie saviem uzskatiem. Es pieļauju, ka Kravčenko kundzei bija vislabākie nodomi, bet es skaidru redzu, ko ar šo nodomu cerēja izdarīt Pimenovs un citi.
	- Bet situācija pirms 1. septembra patiešām bija šausmīgi nokaitēta. Daļa sabiedrības ar Petropavlovska un Kazakova rokām bija novesta līdz ārprātam. Šī sabiedrības daļa nelasīja, neklausījās, ko viņiem saka, bet tikai auroja. Visur demonstrācijas, visur plakāti, visur aurošana. Gājieni uz Saeimu, ķēdēšanās pie Ministru kabineta durvīm. Cilvēki bija pārvērsti par satrakotu pūli. Tika radīta histērija, ka tiks iznīcināta krievu nācija.
	Šos cilvēkus vajadzēja kaut kādā veidā vest pie prāta, vajadzēja sākt ar viņiem sarunas. Tas nebija viegli. Kad tikos ar štābistiem, viņi to pārvērta par tādu izrādi ar manis zākāšanu, apķengāšanu, bezmaz vai linčošanu. "Lūk, te ir viens valdošās koalīcijas pārstāvis, kas Latviju pārvērtis bezmaz vai par elli," viņi teica. 
	Es sapratu, ka šajā situācijā ir vajadzīgi politiski pretlīdzekļi. Valdībā bija izveidota īpaša krīzes darba grupa. Tur speciālisti mūs pamācīja, kā rīkoties. Un šos līdzekļus izmantoja gan Emša kungs, gan viņa padomnieki, lai mēģinātu situāciju atslābināt. Un tas bija liels valdības panākums, ka nekādi asiņaini notikumi Latvijā nenotika, ka reforma ir realizēta, ka cilvēki ir sapratuši, ka nekas briesmīgs no reformas ieviešanas nav noticis.
	- Kas šo konfliktu radīja?
	- Štābs.
	- Un kāpēc šis štābs vēl šobaltdien nav likvidēts?
	- Ā, štābisti ir gudri. Nav jau ko likvidēt, jo šī organizācija nav reģistrēta. Taču ar šo jautājumu nodarbojas drošības policija.
	- Nekādas histērijas pret izglītības reformu nebūtu, ja vien krievu mediji nepārtraukti nemusinātu krievu masas. Piemēram, avīze "Čas" šodien, 27. oktobrī, kad šeit sarunājamies, nopublicējusi "atklātu vēstuli" krievu skolēniem. Un avīze kuru katru atklātu vēstuli nedrukā, bet tikai tās, kas kaut kādā veidā sakrīt ar avīzes nodomiem. Vēstulē krievu skolēniem teikts, ka Latvijā pasludināts karš pret visu krievisko, reformas autori neslēpj asimilācijas ideju, tā esot latviešu atriebība krieviem par padomju laiku deportācijām, kas notikušas pēc pašu latviešu sastādītiem sarakstiem.
	Vai tā nav nacionālā naida kurināšana? Ja nav, tad jājautā, kas tad ir naida kurināšana?
	- Manuprāt, tā ir vistīrākā naida kurināšana.
	- Un kas ir atbildīgs par to, ka mierīgi, bez jebkāda trokšņa tika reģistrēts Krievu kopienas kongress?
	- Ir jau sekojis vēl viens paziņojums. Kopienas pārstāvji paziņoja, ka viņi rīkos savas, atsevišķas pašvaldību vēlēšanas un veidos savas pašvaldības. Viņu gala mērķis ir sava kopiena ar savas kopienas ministru.
	Kad bija krīzes darba grupas sanāksmē Ministru kabinetā, mēs bijām uzaicinājuši arī ģenerālprokuroru Maizīša kungu. Viņš atnāca ar Kriminālkodeksu, vilka pa pantiem ar pirkstu un secināja, ka vairākumu pantu nevar piemērot tiem cilvēkiem, kuri kurina naidu, rosina nekārtības Latvijā. Tātad nepieciešamas izmaiņas likumos.
JL noskaņojas izlīgumam ar Šleseru 
Ināra Egle ,  Diena  11/01/04     Pirms pirmdien paredzētajām Jaunā laika un Latvijas Pirmās partijas sarunām Zaļo un Zemnieku savienības viens no līderiem Augusts Brigmanis Dienai norādīja, ka JL vienīgā iespēja vēlreiz vadīt valdību ir pārliecināt par sadarbību LPP, jo "Tautas partija nav nekāda labdarības organizācija, kas nogāztu valdību, lai pēc tam atvēlētu premjera amatu citai partijai un ļautu tai plūkt viņu darba augļus". JL sarunu dalībnieks Valdis Dombrovskis Dienai atzina, ka JL ir atvērts dažādiem koalīcijas modeļiem, un pieļāva arī sadarbību ar LPP, ja valdībā izšķirošā loma nebūtu pieciem uz Pirmo partiju atnākušajiem no PCTVL saraksta ievēlētajiem deputātiem. Tas ir arī tēvzemiešu nosacījums.
	Abos iespējamajos modeļos LPP "piecīšiem" nav noteicošā loma. Ja JL pārliecinātu prezidenti par sava premjera kandidāta pārākumu, koalīcijā varētu būt 57 deputāti: JL - 24, LPP - 14, ZZS - 12, TB/LNNK - 7. Savukārt, ja prezidente izvēlētos TP premjeru, šai koalīcijai varētu būt 56 balsis: TP - 20, LPP - 14, ZZS - 12, TB/LNNK - 7, kā arī trīs no JL ievēlētie ārpusfrakciju deputāti. Politiķi šo modeli joprojām uzskata par ticamāku. Ja JL spētu vienoties ar TP, opozīcijā var palikt LPP.
	Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga konsultācijas ar partijām sāks pēc 18.novembra, Dienai teica prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga. Prezidente vēloties gūt pārliecību, ka politiķi spēj izveidot tādu valdību, kas var nostrādāt līdz Saeimas pilnvaru beigām 2006.gada nogalē. No partijām prezidente konsultācijās vēlēsies dzirdēt konkrētu piedāvājumu par valstī veicamajiem uzdevumiem līdz minētajam termiņam, noskaidrot, kā katra partija to gatavojas īstenot un ar kādiem sabiedrotajiem.
	TP sāktās sarunas ar labējiem spēkiem parādīja, ka TP un JL sadarbība valdībā pagaidām šķiet maz ticama. 
	ZZS un LPP līderi paziņoja, ka gatavi strādāt gan JL, gan TP premjera vadībā. "Īstā valdības veidošana sāksies tikai pēc tam, kad būs nosaukts premjera kandidāts, bet šis process var sagādāt pārsteigumu ikvienai partijai - gan mazai, gan lielai," Dienai sacīja LPP valdes priekšsēdis Ainārs Šlesers. Viņš atzina, ka ir jau notikušas neformālas sarunas ar JL pārstāvjiem, vienlaikus izsakot lielas šaubas par JL un TP spēju vienoties. "TP negāza valdību, lai atbalstītu JL premjeru, bet gan lai paši vadītu valdību. Galds tagad ir notīrīts, un LPP izskata abas iespējas," teica A.Šlesers. V.Dombrovskis atzina, ka viņam brīvdienās ir bijušas sarunas ar LPP politiķiem, taču ar TP tādas nav notikušas, bet "plašam personu lokam notiek dažādas sarunas ar dažādiem politiķiem". TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis norādīja, ka viņam nav bijušas nekādas konsultācijas un steigai arī tagad neesot pamata.
Emsi iegāza cīņa par Ekonomikas ministriju
Bens Latkovskis, Rolands Pētersons,  NRA  11/02/04     Latvijas politikā valdības līdz šim kritušas nevis kādu nepārvaramu politisku domstarpību dēļ, bet gan atsevišķiem politiskajiem spēkiem nespējot realizēt savas ekonomiskās intereses. 
	Neatkarīgā pētīja, kādas ekonomiskās intereses gāza Induļa Emša valdību. Tam, ka Emša valdība tika gāzta, lai kreisajai opozīcijai neļautu saplosīt labi izstrādāto budžetu, par iemeslu minot vēstuli Tautas saskaņas partijai, diez vai tic paši šīs versijas izteicēji. Politikas veterāns Ivars Godmanis, kurš nule kā ievēlēts par Latvijas ceļa priekšsēdētāju, izvirza versiju, ka galvenais iemesls valdības krišanai ir Latvijas Pirmās partijas (LPP) nevēlēšanās atdot ekonomikas ministra amatu Tautas partijai (TP). Kuluāros runā, ka Latvijas Pirmās partijas nominālais līderis Ainārs Šlesers jau bija vienojies, ka atdos TP ekonomikas ministra amatu, taču viņa partijas biedri tam nav piekrituši, strikti iestājoties par savu politiski spožāko zvaigzni Juri Lujānu.
	TP nobijusies, ka ilgāka kavēšanās varētu būt liktenīga, bet reāls brīdis, kad samērā vienkārši nomest valdību, tik drīz neatkārtosies, izšķīrās par valdības gāšanu. Jājautā, kāpēc TP tik ļoti sagribējusi sev Ekonomikas ministriju? 
	I. Godmanis uzskata, ka šeit ir divi iemesli. Pirmais, ES struktūrfondu, kas saistīti ar uzņēmējdarbības atbalstu, pārraudzība un sadale ir EM paspārnē esošās Latvijas Attīstības un investīcijas aģentūras prerogatīva. Otrkārt, tieši šī ministrija ir atbildīga par turpmākajiem privatizācijas procesiem, kā arī par privatizācijas sertifikātu tālākas izmantošanas iespējām. Ja pieņemam, ka īpaši otrais jautājums varēja izraisīt principiālas domstarpības starp LPP un TP, kā arī visā bijušajā koalīcijā kopumā, tad valdības krišana jau sākt šķist loģiska. 
	Kāds labi informēts avots, kurš gan vēlējās palikt anonīms, Neatkarīgajai pastāstīja, ka "valdības krišanai neapšaubāmi bija ekonomisks pamats". Tieši TP vēlme savā rīcībā pārņemt Ekonomikas ministriju bijis galvenais valdības krišanas iemesls. "Valdības gāšana bija tikai vidusposms ilgstoši izplānotai spēlei," stāsta avots. Viņaprāt, pārbīdes Privatizācijas aģentūrā un Valsts nekustamo īpašumu aģentūrā jau liecināja par TP interesēm, taču, šīm iestādēm paliekot citas partijas ministra pārraudzībā, TP nevarētu pilnībā īstenot savus mērķus. Šie mērķi saistīti ar valsts īpašumā esošo nekustamo īpašumu izmantošanu, tajā skaitā privatizāciju, privatizācijas sertifikātu tālāko likteni, kā arī Lattelekom valsts daļas privatizāciju. Pēc avota sniegtās informācijas, jautājums par Lattelekom privatizāciju šobrīd nav darbakārtībā, bet "pavisam drīz tas aktualizēsies un sāksies sarunas".
	Ilggadējais valsts pilnvarnieks un padomes loceklis vairākos lielajos valsts uzņēmumos, tagad uzņēmējs Normunds Lakučs uzsvēra, ka pretrunām starp TP un LPP agri vai vēlu vajadzēja rezultēties Emša valdības krišanā. "Pirmās partijas ietekme ekonomiskā bloka ministrijās bija acīmredzami neproporcionāla - gan Ekonomikas, gan Satiksmes ministriju kontrolēšana nevarēja neizraisīt TP neapmierinātību, kas pēc būtības ir ļoti "saimnieciski orientēta". Turklāt ekonomikas ministra amatā bijis tas pats cilvēks, kas Einara Repšes valdības laikā, - proti, Juris Lujāns. "Atceroties Repšes valdības sociālistisko ievirzi, ir skaidrs, ka ekonomikas ministram bija grūti pārorientēties uz biznesam labvēlīgas vides radīšanu, kas izraisīja lielu TP neapmierinātību," uzsvēra N. Lakučs. 
	Vēl kāds labi informēts avots šo versiju konkretizēja: "Pēc būtības jautājums bija par privatizācijas sertifikātu likteni un zemes privatizāciju pēc kadastrālās vai bieži vien grūti nosakāmās tirgus vērtības. Repše likumu grozījumos iestrādāja, ka jāpārtrauc sertifikātu izmantošana uzņēmumu privatizācijā, bet zemi jāprivatizē pēc tirgus vērtības, katrā konkrētā gadījumā pieņemot Ministru kabineta lēmumu." J. Lujāns arī Emša valdības laikā pēc būtības neesot centies mainīt šo Repšes uzstādījumu, lai gan privatizācijas sertifikātu pēkšņa pasludināšana ārpus likuma ir pretrunā ar tiesiskās paļāvības principu.
	Unibankas analītiķis Andris Vilks valdības krišanu saista ar Eiropas struktūrfondu apguvi. Tā kā ES fondu apguve prasa arī lielus ieguldījumus no Latvijas, pēc A. Vilka domām, partijām ir pretrunas, kur ieguldīt budžeta līdzekļus. LPP pārziņā ir Satiksmes un Ekonomikas ministrijas, kuru finansiālā ietilpība ir ļoti liela, un skaidrs, ka TP ar to negribēja samierināties. "Tie ir naudīgi posteņi, kuru nozīme nākotnē tikai pieaugs. Eiropas naudas plūsmu dalīšana šobrīd izvirzās pirmajā vietā, atbīdot otrajā plānā agrākās privatizācijas prioritātes," uzskata A. Vilks.
	Hansabanka analītiķe Liene Kūle par galveno valdības krišanas cēloni gan uzskata tieši neatrisinātās budžeta problēmas. "Budžetam jābūt tādam, kas apmierinātu ne tikai Finanšu ministriju, bet arī sabiedrību. Tas, ka nauda neatradās medicīnai, neļāva partijām balsot par šo budžetu, nebaidoties vēl vairāk sašķobīt savas pozīcijas sabiedrībā," uzskata L. Kūle.
Partijām dod laiku spēcīgas koalīcijas izveidei
Aija Lulle,   NRA   11/02/04     Visas labējās un centriskās partijas vakar aktīvi turpināja veidot iespējamos sadarbības modeļus. Prezidente vēlas dot tām laiku, lai pēc 18. novembra svētkiem varētu nosaukt tādu premjeru, kurš spējīgs veidot komandu, kas darbosies līdz pat 9. Saeimas sasaukumam.
	"Šīs Saeimas laikā man jau trešo reizi nāksies nosaukt premjera kandidātu," vakar sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. "Es šoreiz gribētu mobilizēt politiskos spēkus radīt tādu koalīciju, kas var veiksmīgi strādāt līdz 9. Saeimai, un aicinu viņus jau šobrīd runāt savā starpā," sacīja prezidente. Viņa lūgs partijām sniegt redzējumu par visdažādākajām jomām - sākot ar budžetu un beidzot ar tik specifiskiem jautājumiem kā viedokli par minoritāšu tiesību konvencijas ratificēšanu. Prezidente neredz iespēju, ka varētu premjera kandidāta vārdu nosaukt pirms 18. novembra, tāpēc partijām šobrīd ir dots laiks spēcīgas koalīcijas izveidei.
	Tikmēr partijas turpina savstarpējās sarunas un neviena labēji centriskā partija no tām nav izslēgta, lai gan galīgā variantā kāda no partijām varētu palikt ārpus koalīcijas.
	"Mēs konstruktīvi un ar pozitīvu attieksmi izskatīsim iespēju atbalstīt jebkuru Valsts prezidentes izvirzītu premjera kandidātu," Neatkarīgajai sacīja partijas Jaunais laiks (JL) līderis Einars Repše.
	JL esot atvērts diskusijai par paritātes principa ievērošanu valdības veidošanā, tomēr vispirms nodrošinot, ka tiek panākta vienošanās par jaunās valdības galvenajām prioritātēm. TP deputāts Gundars Bērziņš atzina - JL nostāja liecina, ka viņi ir piekrituši TP izvirzītajiem valdības veidošanas pamatprincipiem. "JL ir paziņojis, ka ir gatavs strādāt citas partijas premjera vadībā, ka jaunajā valdībā visām partijām jābūt līdzvērtīgi pārstāvētām un premjera partijai jāuzņemas atbildība par Finanšu un Veselības ministrijām. Tas nozīmē, ka JL ir pieņēmis visus TP izvirzītos principus," sacīja G. Bērziņš.
	"Vislabākais variants ir tāds, kurā mēs esam iekšā," komentējot iespējamās valdības koalīcijas, Neatkarīgajai sacīja Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Augusts Brigmanis. Viņš norādīja, ka ZZS vēl joprojām nav saņēmusi skaidrojumu no TP par patiesajiem valdības gāšanas iemesliem, jo tas ļautu partijai izvērtēt, kas tad bija tik slikts Induļa Emša valdībā. "Pašlaik sarunu galds ir tīrs. Esam strādājuši pie Repšes un arī ar Tautas partiju. Abās kombinācijās ir savi plusi un mīnusi," norādot, ka sarunas vēl ir tikai sākuma stadijā un līdz laikam, kad prezidente nominēs premjeru, iespējamo kombināciju veidošana var vairākkārt mainīties.
Iezīmējušies trīs iespējamo valdošās koalīcijas modeļi
LETA  11/03/04    Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK) frakcijas vadītājs Māris Grīnblats uzskata, ka pēc pirmajām jaunās valdības veidošanas sarunām ir iezīmējušies trīs iespējamie jaunās valdošās koalīcijas modeļi. 
	Viņš uzsver, ka divi no iespējamajiem modeļiem 8.Saeimas laikā jau ir bijuši, proti, var tikt izveidots Eināra Repšes (JL) valdības modelis, kad opozīcijā paliek Tautas partija (TP), vai Induļa Emša (ZZS) vadītās valdības modelis, kad koalīcijā netiek pieaicināts "Jaunais laiks" (JL) un TB/LNNK. Trešajā variantā valdošās koalīcijas mugurkaulu veidotu TP un JL. TP kā iepriekšējās valdības gāzējai bija priekšrocības, kuras tā izmantoja, uzņemoties iniciatīvu sarunās par jaunās valdības veidošanu, norādīja politiķis, atgādinot, ka tieši TP dienu pēc valdības krišanas organizēja tikšanās ar visiem potenciālajiem nākamās koalīcijas partneriem. 
	Viens no TP mērķiem, gāžot Emša valdību, pēc "tēvzemieša" teiktā, bija izveidot jaunu valdību, kuru vadītu TP premjers un ar tiem pašiem koalīcijas partneriem, iespējamo koalīcijas modeli iezīmēja Grīnblats. Šādai valdībai varētu pievienoties arī neatkarīgie Saeimas deputāti. Šādai koalīcijai, ja tai nepievienojas TB/LNNK vai kāds no JL atšķēlies deputāts, Saeimā būtu 49 balsis. 
	Savukārt jau pirmdien, ņemot vērā JL un Latvijas Pirmās partijas (LPP) paziņojumus, ka abas partijas varētu sadarboties, TP iniciatīva tika nedaudz apslāpēta, norādīja Grīnblats. Abu partiju paziņojumi pierāda, ka ir iespējams atjaunot Repšes vadīto koalīciju, kurā bez minētajām partijām bija arī "tēvzemieši" un Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), uzskata politiķis. Šādai koalīcijai Saeimā būtu 57 balsis. 
	Politiķis nenoliedz iespēju, ka TP un JL tomēr varētu vienoties par sadarbību valdībā, lai gan tas, ņemot vēra abu partiju lielās ambīcijas, nebūs viegli. Iepriekš kā labākos partnerus valdībā, kuru veidotu abas lielākās Saeimā pārstāvētās partijas, gan JL, gan "tēvzemieši" minēja sevi un ZZS, opozīcijā atstājot LPP. Šādai koalīcijai Saeimā būtu 63 balsis. "Tomēr ir gaidāmi vēl daudzi pārsteigumi," prognozēja Grīnblats. 
	Iepriekš politiķi ir norādījuši, ka lielu lomu nākamās valdības veidošanā spēlēs prezidente, kura, aicinot partijas uz sarunām, var nosaukt nevis, pēc partiju domām, bet, viņasprāt, labāko premjera kandidātu.
Prezidente partijām prasīs viedokli par svarīgiem jautājumiem 
Ināra Egle, Gunta Sloga,  Diena  11/04/04     Labējo politisko spēku sarunas vēl nekonkrēti ieskicē nākamās valdības modeļus, un partijas galvenokārt nodarbojas ar mēģinājumiem uztaustīt nākamos koalīcijas partnerus, skaitot balsis. Taču Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga konsultācijās ar partijām vispirms varētu vēlēties dzirdēt politisko spēku skaidru nostāju par valsts attīstībai svarīgiem jautājumiem. "Es lūgšu viedokli par konkrētajiem jautājumiem, lai būtu droša, ka mums ir Ministru kabinets, kas spējīgs darboties," nedēļas sākumā sacīja V.Vīķe-Freiberga.
	Saeimas kuluāros jūtams, ka partiju entuziasmu varētu būt apslāpējis gaidāmais eksāmens pie prezidentes, kas sāksies 22.novembrī konsultācijās ar potenciālajiem valdības veidotājiem. Katras partijas spēja sniegt skaidru atbildi uz jautājumiem par valsts attīstībai būtiskām lietām var noteikt arī nākamā premjera izvēli. Jāatgādina, ka pavasarī, kad šim amatam prezidente izraudzījās Induli Emsi, daudziem tas bija negaidīti. Politiķi pieļauj, ka šādu pārsteigumu valsts pirmā amatpersona var sagādāt arī tagad.
	Nedēļas sākumā žurnālistiem prezidente paziņoja, ka vēlas nominēt tādu premjeru, kurš ir spējīgs vadīt valdību līdz 9.Saiemas vēlēšanām. 
	Sarunās ar partijām viņa vēlas uzzināt to viedokli par konkrētu problēmu risināšanu, lai tās vēlāk nekļūtu par iemeslu jaunai valdības krišanai. Šo jautājumu skaitā minēta nepieciešamību risināt krīzi veselības aprūpes sistēmā, piedāvājums par pašvaldību reformu. V.Vīķe-Freiberga atgādināja, ka nedrīkst pārsniegt budžeta deficītu, tādēļ partijām esot jānosauc tās vajadzības, kas tiks apmierinātas un kas ne. Prezidente arī vēlas uzklausīt viedokli par Eiropas konstitucionālā līguma un minoritāšu konvencijas ratifikāciju.
	Sarunā ar politiķiem Diena ir dzirdējusi, ka politiskajiem spēkiem, kas pretendē uz valdības veidošanu, vajadzētu izteikt savu viedokli arī par valsts kontroliera kandidatūrām, jo decembrī beidzas valsts kontroliera Raita Černaja pilnvaras un Saeimā tiek izskatīts likumprojekts, kas liegtu viņam trešo reizi kandidēt uz amatu. Savukārt 2005.gada maijā beidzas ģenerālprokurora Jāņa Maizīša pilnvaras, un nākamo valdību veidojošie spēki lems arī par viņa iespējām atkārtoti pretendēt uz šo amatu. Tāpēc partijām vajadzētu jau tagad domāt arī par to, vai tās ir gatavas atbalstīt J.Maizīti šim amatam. Jāatgādina, ka Ģenerālprokuratūra izmeklē vairākas svarīgas lietas, piemēram, par digitālo televīziju un Ventspils mēra Aivara Lemberga saistību ar Ventspils tranzītuzņēmumiem. 
	Zaļo un Zemnieku savienības vadības tikšanās ar potenciālajiem valdības veidotājiem Jauno laiku un Tautas partiju trešdien netuvināja jaunās valdības modelim un vēl nesniedza atbildes uz aktuālajiem jautājumiem. Bija jūtams, ka ZZS saruna ar TP bijusi konkrētāka un lietišķāka. Savukārt JL, lai arī pretimnākošāks un piekāpīgāks nekā agrāk, vairāk izpaudās populistiskos un vispārīgos secinājumos. "Mums ir vajadzīga izlēmīga un rīcībspējīga valdība, kas strādā valsts un sabiedrības interešu, nevis politisko intrigu vārdā," žurnālistiem vairākkārt atkārtoja JL līderis Einars Repše.
	Sarunās ZZS delegācijas sastāvā piedalījās arī Ingrīda Ūdre, kas apgalvoja, ka jūtoties labi un "dzīve ir dzīve - tā jāpieņem tāda, kā ir". Viņa turpinās veikt Saeimas priekšsēdētājas pienākumus, bet, ja Saeimas deputāti lems, ka šajā amatā jābūt citam, viņa varētu strādāt arī par ierindas deputāti. Lūgta komentēt neoficiālo informāciju, ka viņa varētu kandidēt uz valsts kontroliera amatu, I.Ūdre Dienai atzina, ka esot tādas baumas dzirdējusi, bet tām neesot nekāda pamata - viņa esot nolēmusi nostrādāt Saeimā līdz tās pilnvaru beigām un ne uz kādu amatu nepretendēt. Savukārt premjers I.Emsis, kas tiek minēts kā Saeimas priekšsēža kandidāts, presei atzina, ka aizstāvēšot I.Ūdri, cik vien tas būšot iespējams, un "visu savu enerģiju veltīšu tam, lai viņa saglabātu amatu".
Nozūd Dienas fotogrāfija
	Īsi pirms valdības krišanas ministri apmeklēja Ādažu poligonu. Nākamajā dienā pēc šā notikuma opozīcijā esošā Jaunā laika frakcijā pie informācijas stenda parādījās Dienā publicētā fotokopija, kurā bija vērojami ministri Juris Radzevičs (LPP), Andrejs Radzevičs (bijušais JL biedrs) un Atis Slakteris, kas ir arī Tautas partijas priekšsēdētājs. Šīs nedēļas sākumā foto no stenda nozuda, kas tiek uztverts kā taktisks gājiens situācijā, kad neviens nezina, kurš ar kuru kopā strādās nākamajā valdībā.
'Tēvzemieši' aicina nosaukt premjera kandidātus
LETA  11/04/04     Lai sarunas par jaunās valdības veidošanu uzņemtu jaunu tempu, lielākajām Saeimā pārstāvētājām partijām - "Jaunajam laikam" (JL) un Tautas partijai (TP) - būtu jānosauc savi premjera amata kandidāti, uzskata apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK priekšsēdētājs Jānis Straume. 
	"Sarunu pirmais aplis ir iziets, un, lai turpmākajās divās nedēļās partijas nestāvētu uz vietas, apmainoties savstarpējiem komplimentiem un "kaļot zobenos lemešos" vai otrādi, TB/LNNK rosina TP un JL nosaukt savus kandidātus," sacīja Straume. 
	Tas, pēc viņa domām, politiķiem palīdzētu panākt vienošanos par konkrētu nākamās koalīcijas modeli, kuru varētu piedāvāt prezidentei izvērtēšanai. Politiķis atzina, ka tieši valsts prezidente nosauks nākamo Ministru prezidenta kandidātu, bet tas nav iemesls, lai partija nenosauktu savus kandidātus. 
	Straume atzina, ka "tēvzemiešiem" šobrīd, ņemot vērā pašreizējo sadarbību, simpātiskāks šķiet JL premjers. 
TP priekšsēdētājs Atis Slakteris pēc tikšanās ar Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) šodien sacīja, ka partija nedomā nosaukt savu premjera kandidātu līdz konsultācijām ar valsts prezidenti, kuras sāksies 22.novembrī. 
	Arī partijas "Jaunais laiks" (JL) frakcijas priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš bija izvairīgs, komentējot "tēvzemiešu" aicinājumu, sakot, ka amati neesot šobrīd svarīgākais jautājums. Viņš gan nenoliedza, ka JL varētu nosaukt savus premjera amata kandidātu. 
	Iepriekš JL līderis Einārs Repše kā JL kandidātus minēja sevi, Eiropas Parlamenta deputātu Valdi Dombrovski un Kariņu, savukārt Slakteris bez sevis kā iespējamos kandidātus nosauca Saeimas Budžeta un finanšu komisijas vadītāju Gundaru Bērziņu un TP frakcijas priekšsēdētāju Aigaru Kalvīti. 
	Arī ZZS un Latvijas Pirmā partija līdz 22.novembrim nedomā publiski pieslieties kādai no lielajām partijām, pēc notikušajām politiķu sarunām žurnālistiem atzinuši abu partiju vadītāji. 
	Straume informēja - ja TB/LNNK būs starp tām partijām, kas veidos jauno valdību, ministru amatiem tiks nominēti politiķi, kas līdz šim nav darbojušies valdībā. Viņš gan nekonkretizēja šo personu vārdus. Politiķis arī atzina, ka pats varētu būt viens no "tēvzemiešu" iespējamajiem ministru amatu kandidātiem. 

Latvija Eiropā un pasaulē...

Barrozo sola vairākas izmaiņas, Ūdre paliek ugunslīnijā 
Sanita Jemberga Briselē, Gunta Sloga,  Diena  10/29/04     Žozē Manuels Barrozo ceturtdien solīja "vairākas izmaiņas" savas Eiropas Komisijas (EK) sastāvā, liekot saprast, ka potenciālā cilvēku vai portfeļu nomaiņa skars ne tikai viņa lielāko problēmu - Itālijas izvirzīto Roko Butiljoni, bet arī vēl kādu Eiropas Parlamenta kritizēto komisāru, starp kuriem ir arī Latvijas Ingrīda Ūdre. Latvijas amatpersonas ceturtdien sacīja, ka ir pāragri runāt par iespējamo I.Ūdres kandidatūras atsaukšanu.
	"Protams, tas var nozīmēt, ka būs ne tikai viena, bet vairākas izmaiņas. Tā bija skaidra ziņa no Parlamenta," Ž.Barrozo teica BBC dienu pēc tam, kad acīmredzamas sakāves priekšā atsauca balsojumu par komandu EP un solīja "vairākās nedēļās" nākt ar jaunu piedāvājumu. Viņš arī paziņoja, ka nevarēs "akceptēt komisāru, kam būtu problēmas ar Parlamentu, tāpēc es konsultēšos ar valdībām, kuras tas skar". 
	Tas uzmanības degpunktā nostāda piecus - R.Butiljoni, I.Ūdri, Ungārijas Lāslo Kovāču, kā arī dānieti Mariannu Fišeri-Bēlu un nīderlandieti Nēlī Krusu, par kurām to valdības paziņojušas ka stingri paliek pie izvirzītajām kandidātēm. Arī Itālija "neredz iemeslu", kāpēc tai būtu jāmaina R.Butiljone, taču tās laikraksti atstāsta premjera Silvio Berluskoni teikto saviem palīgiem: ja itālis netiek atstāts kā vienīgais upurjērs, viņi varētu runāt par nomaiņu.
	Uz to uzstāj arī lielākā EP grupa Eiropas Tautas partija (ETP), kurai nespēja savu kandidātu Ž.Barrozo apstiprināt EP ir pazemojums - tā iebildīs tikai pret viena kandidāta svītrošanu un prasa ņemt vērā kritiskos atzinumus arī par pārējiem. Līdzīgu aicinājumu Ž.Barrozo izteikuši arī citi. "Runa nav tikai par Butiljones kandidatūru, kas, diplomātiski izsakoties, ir smags gadījums. Tur ir trīs vai četri, kam nav parlamenta atbalsta, tāpēc vajag plašākas izmaiņas," teica Luksemburgas premjers Žans Klods Junkers. 	Tā kā R.Butiljone ir no ETP saimes, avoti EP Dienai pieļāvuši iespēju, ka tā varētu gribēt, lai tiktu nomainīts arī abu pārējo lielo grupu - sociālistu un liberāļu - komisārs. Iztaujāšana ar negatīvu atzīmi beidzās sociālistu grupas L.Kovāčam, bet trīs pārējās apšaubītās komisāres, arī I.Ūdre, ir no liberāļiem. Patlaban neskaidrs ir jautājums, cik daudz I.Ūdres pozīcijas vājinās fakts, ka viņu nominējušais Indulis Emsis drīz vairs nebūs amatā un viņai nav garantēta valdības atbalsta. Latvijas deputāts Aldis Kušķis (ETP) LETA paziņojis, ka ETP taktika turpmāk varētu būt uzstājīgāka un viens no elementiem varētu būt prasība mainīt I.Ūdri. Grupas sarunās izskanējis pašreizējās ēnu komisāres Sandras Kalnietes vārds, jo viņu grupā cienot, arī dēļ atpazīstamības akadēmiskajās un diplomātiskajās aprindās.
	Ž.Barrozo pirmā iespēja apspriesties ar ES līderiem par radušos situāciju ir šajās dienās Romā, kur viņi pulcējušies konstitūcijas parakstīšanai, kas tika gaidīts kā brīdis svinībām - bet tagad kļūst par aizkulišu sarunu un vienošanos vietu. Ž.Barrozo viedokli, pirms pieņem kādu lēmumu I.Ūdres sakarā, vēloties zināt arī premjers Indulis Emsis (ZZS). Taču līdz ceturtdienas vakaram Ž.Barrozo vēl nebija meklējis kontaktus ar viņu, premjers Dienai pastāstīja pa tālruni no Romas. Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga uzsvēra, ka tagad "nākamie soļi" ir jāsper Ž.Barrozo. Viņasprāt, pašlaik arī būtu "nekorekti" valstij pašai atsaukt komisāru, jo ar šādu aicinājumu vispirms jānāk klajā EK prezidentam.
Ārvalstu prese uzteic Eiroparlamenta stingro nostāju
	Ne jau tikai Komisijas prezidents Barrozo piedzīvoja zaudējumu. Parlaments sadeva pa ādu arī valdību vadītājiem. Īpaši tas attiecas uz Itālijas Silvio Berluskoni. 
	Ne jau Barrozo ir tas, kurš zaudēja. Tagad sarunās par jaunajiem komisāriem viņš kļūs spēcīgāks. Zaudēja nacionālās valdības, īpaši tās, kuru kandidāti izraisīja konfliktu.
	Tā ir nozīmīga uzvara parlamentārismam, kas Eiropas Savienībā ir tik vājš. Tas pārtrauca dalībvalstu mahinācijas Eiropas Komisijas veidošanā. Tomēr Parlamentam tika nolaupīts triumfa brīdis.
	Patiesībā tas bija vēsturisks brīdis. Parlaments ne tikai parādīja, ka tam ir tiesības. Pirmo reizi eiropiešiem kļuva skaidrs, kāpēc balsstiesīgie nodevuši savas balsis. To bija pārāk maz jūnijā. Taču tagad vēlētāji noteikti uzzināja, kāpēc bija vērts balsot.
	Labu kompromisu sasniegt nav vienkārši. Taču tagad visām trim Eiropas institūcijām ir otrā iespēja to izdarīt. Nacionālajām valdībām, kas izsūtīja laukumā vājus kandidātus, vēlreiz labi jāpadomā. Barrozo varētu pastrādāt labāk. Un eiroparlamentārieši tad varētu atdusēties uz vakardienas uzvaras lauriem. Tad viņi būs pārliecinājušies, ka neviens nekad vairs viņus neuzskatīs par nekritiskiem apstiprinātājiem.
	Pēc gadiem ilgas slīdēšanas lejup pa aizmirstības nogāzi Eiropas Parlaments beidzot izdarīja kaut ko vērtīgu. Uzliekot kāju Barrozo priekšlikumam, Parlaments izpelnījās cieņu. Tas stiprina Eiropas demokrātiju.
	Šīs nedēļas krīzei jākļūst visiem Eiropas politiskajiem vadītājiem par brīdinājumu, ka viņi nedrīkst ignorēt sabiedrības institūcijas un to vēlētājus. Ja viņi negrib piedzīvot pārsteigumu, kādu šoreiz opozīcija sagatavoja Komisijai, viņiem tajos jāieklausās.
Prezidente: Bumba šobrīd ir Barrozu laukumā
LETA  10/29/04    Apstākļos, kad Eiropas Parlamentā (EP) ir atlikts balsojums par jaunās Eiropas Komisijas (EK) apstiprināšanu, būtu nekorekti, ja kāda no Eiropas Savienības (ES) valstu valdībām izvēlētos mainīt komisāra amata kandidātu, ceturtdien pirms došanās uz Romu preses konferencē sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga. 
	Vīķe‑Freiberga uzsvēra, ka pēc EP balsojuma par jauno Eiropas Komisiju atcelšanas galvenā loma komisijas pārkārtošanā būs EK prezidentam Žozē Manuelam Barrozu, jo tieši viņam būs jāatsāk dialogs ar valdību vadītājiem. "Bumba šobrīd ir Barrozu laukumā, un viņa rokās ir iniciatīva spert nākamos soļus," sacīja prezidente. Prezidente atzina, ka šādai situācijai nav precedenta, un norādīja, ka notikušais ir spēkošanās starp Eiropas Parlamentu kā iestādi ar savu varu un tiesībām un EK. Pēc viņas teiktā, lai Eiropas Savienība būtu konkurētspējīga, vajadzīgas abas šīs institūcijas ‑ spēcīgs un demokrā tisks parlaments, bet tajā pašā laikā arī komisija nedrīkst būt vāja.
Ūdres krēsls ļodzās
LETA, LTV Panorāma  10/29/04    Politiķi noliedz, ka Induļa Emša noturīgās pagaidu valdības galam būtu kāda saistība ar vakardienas vētru Eiropas Parlamentā. Taču aizkulisēs izskan runas, ka tas mazinājis Latvijas izvirzītās Ingrīdas Ūdres izredzes sēdēt komisāres krēslā. 
	Pagaidām par Ūdres atsaukšanu ir tikai “Jaunais laiks” un nevalstiskās organizācijas, kas nekad nav atbalstījušas viņas kandidatūru. Atgādināsim, ka nu jau kritušās koalīcijas partijas tā arī nespēja vienoties, kura būtu labāka eirokomisāra amata kandidāte – Sandra Kalniete vai Ūdre. Premjers Indulis Emsis izmantoja savas tiesības un vienpersoniski izvirzīja šim augstajam amatam Saeimas priekšsēdētāju un partijas biedri. Tautas partija nav mainījusi savu viedokli, ka bijusī ārlietu ministre ir atbilstošāka, taču uzskata, ka pirmais vārds sakāms Eiropas parlamentāriešiem. 
	Jāpiebilst, ka lielākā Eiropas Tautas partiju grupa paziņojusi, ka vēlas pārskatīt Ūdres atbilstību darbam komisāru komandā. Izmaiņām varētu tikt pakļautas vairākas komisāru kandidatūras vai portfeļi. Jaunais Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Durau‑Barrozu ceturtdien paziņoja, ka viņš, iespējams, sākotnējā komisijas sastāvā izdarīs vairākas izmaiņas, lai izvairītos no pazemojošas sakāves Eiropas Parlamentā (EP). Atbildot uz radiostacijas BBC jautājumu, vai viņš varētu komisijas sastāvu pārveidot pilnībā, Barrozu teica: "Nē, ne no tukšas vietas. Bet, protams, iespējams, tas varētu nozīmēt, ka būs nevis viena izmaiņa, bet gan vairākas izmaiņas." Citā intervijā Francijas radiostacijai "Europe 1" viņš teica, ka izmaiņas varētu skart "ievērojami mazāk nekā astoņus vai desmit" no pašreizējiem 25 komisāru kandidātiem. Barrozu cer nākamās komisijas jauno sastāvu galīgi noteikt mēneša laikā. Citi iespējamie kandidāti, kas pēc parlamentāriešu izteiktās kritikas pakļauti atsaukšanas riskam, ir enerģētikas komisārs Lāslo Kovāčs no Ungārijas, konkurences komisāre Nēlija Krusa no Nīderlandes, kā arī nodokļu komisāre Ingrīda Ūdre (ZZS) no Latvijas. Šaubas izteiktas arī par Dānijas izvirzīto lauksaimniecības komisāri Mariannu Fišeri‑Bolu.  
Terora draudi izteikti vismaz trim Latvijā izvietotiem objektiem
LETA  10/30/04     Iespējamie terora draudi izteikti vismaz trim Latvijā izvietotiem objektiem, liecina aģentūras LETA rīcībā esošā neoficiālā informācija. 
	Draudi izteikti kādai tirdzniecības vietai, valsts iestādei un ārvalstu vēstniecībai. 
	Drošības policijas (DP) priekšnieka palīdze Kristīne Apse-Krūmiņa aģentūrai LETA sacīja, ka DP strādā pēc iepriekš apstiprināta plāna, kas saistīts ar terorisma novēršanu. 
	Plašākus komentārus DP nesniedz. 
	Patlaban arī Valsts policija strādā pastiprinātā režīmā. 
	Kā ziņots, aptuveni nedēļu vairāki valsts un ārvalstu objekti Latvijā strādā terora draudu apstākļos. Patlaban šajos objektos tiek veikta pastiprināta kontrole un apsardze. 
	Satversmes aizsardzības biroja preses sekretārs Dainis Miķelsons aģentūrai LETA apliecināja, ka drošības dienesti ir informēti par terora draudu izteikšanu Latvijā esošiem objektiem un šobrīd tiek veikti preventīvie pasākumi draudu novēršanai. 
	Kā norādīja Miķelsons, nav pamata runāt par papildu apdraudējumu, apmeklējot sabiedriskās vietas. 
	Kā informē Iekšlietu ministrijas (IeM) vadība, pirms nedēļas Latvijas tiesībsargājošās institūcijas no sadarbības partneriem ASV, Norvēģijā un Igaunijā saņēmušas informāciju par "iespējamiem reāliem terora aktu draudiem Latvijā". 
	Saņemot operatīvo informāciju, aktīvu darbību sākušas Ārlietu ministrija, IeM, tās pakļautībā esošās iestādes - Valsts policija, Drošības policija u.c. Tika noskaidroti iespējamie terorisma mērķa objekti, un sākta sadarbība ar to drošības dienestiem. 
	Jau nedēļu šiem objektiem esot pievērsta pastiprināta ārējā un iekšējā drošības kontrole. 
	Kaut arī ne operatīvā informācija, ne reālā situācija neliecina par bīstamību, ka terora akti varētu tikt veikti arī citos svarīgos objektos, par kuriem netika saņemta ārvalstu kolēģu informācija, tiesībsargājošās institūcijas ir sazinājušās un uzsākušas sadarbību arī ar to drošības dienestiem. 
	Noskaidrota arī iespējamā persona, kas izteikusi draudus. Konstatēts, ka šī persona nav šķērsojusi Latvijas robežu, kā arī ir pārbaudīti šīs personas iespējamie kontakti mūsu valstī. 
Terora draudus izteikusī persona saistīta ar radikālu islamistu organizāciju
LETA  10/30/04     Persona, kura izteikusi, iespējams, reālus draudus par terora aktu rīkošanu Latvijā, saistīta ar kādu radikālu islamistu organizāciju, aģentūrai LETA apstiprināja iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) preses sekretārs Krists Leiškalns.
	Šorīt saistībā ar izteiktajiem draudiem Iekšlietu ministrijā notika ārkārtas operatīvās vadības sēde, kurā piedalījās Valsts un Drošības policijas vadītāji, ka arī iekšlietu ministrijas vadība.
	Sanāksmē laikā izvērtēta pašreizējā situācija, kā arī tālākā darbība iespējamo draudu novēršanai.
	Leiškalns uzsvēra, ka tiesībsargājošās iestādes strādās divos virzienos - veic "agresīvu operatīvo darbu", rīkojot preventīvos pasākumus un sadarbojoties ar ārvalstu partneriem.
	Iekšlietu ministrs uzsvēris, ka terorismam nav lielu un mazu valstu, tādēļ cīņai ar to ir jāvelta vislielākā uzmanību.
	Kā ziņots, aptuveni nedēļu vairāki valsts un ārvalstu objekti Latvijā strādā terora draudu apstākļos. Patlaban šajos objektos tiek veikta pastiprināta kontrole un apsardze. Pirms nedēļas Latvijas tiesībsargājošās institūcijas no sadarbības partneriem ASV, Norvēģijā un Igaunijā saņēmušas informāciju par "iespējamiem reāliem terora aktu draudiem Latvijā".
	Iespējamie terora draudi izteikti vismaz trim Latvijā izvietotiem objektiem, liecina aģentūras LETA rīcībā esošā neoficiālā informācija. Draudi izteikti kādai tirdzniecības vietai, valsts iestādei un ārvalstu vēstniecībai.
	Satversmes aizsardzības biroja preses sekretārs Dainis Miķelsons aģentūrai LETA apliecināja, ka drošības dienesti ir informēti par terora draudu izteikšanu Latvijā esošiem objektiem un pašreiz tiek veikti preventīvie pasākumi draudu novēršanai. Kā norādīja Miķelsons, nav pamata runāt par papildu apdraudējumu, apmeklējot sabiedriskās vietas.
	Kaut arī ne operatīvā informācija, ne reālā situācija neliecina par bīstamību, ka terora akti varētu tikt veikti arī citos svarīgos objektos, par kuriem netika saņemta ārvalstu kolēģu informācija, tiesībsargājošās institūcijas ir sazinājušās un uzsākušas sadarbību arī ar to drošības dienestiem.
	Konstatēts, ka terora draudus izteikusī persona nav šķērsojusi Latvijas robežu, kā arī ir pārbaudīti šīs personas iespējamie kontakti mūsu valstī. 
Eiropas Savienība jaunā uzvalkā
BNS  10/30/04     Eiropas Savienības vadītāji vakar svinīgā ceremonijā Romas centrā Kapitolija kalnā parakstīja Eiropas Savienības konstitucionālo līgumu.
	Ministru prezidents Indulis Emsis šīsnedēļas sākumā izteica pārliecību, ES konstitucionālais līgums pilnībā atbilst Latvijas interesēm. "Parakstīšu līgumu ar pilnībā drošu roku, jo tas ir labs un atbilst Latvijas nacionālajām interesēm," paziņoja Emsis. Viņš atzina, ka līgums ir Latvijai izdevīgs, jo tas padarīs mūsu valsti drošāku, kā arī nodrošinās iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanos. Kā Latvijas sasniegumu līguma tapšanā Emsis minēja to, ka turpmāk ES lēmumu pieņemšanā tiks izmantots tā sauktais kvalificētais balsu vairākums, kas paredz, ka "par" jābalso 55% dalībvalstu, kas pārstāv 65% ES iedzīvotāju. Ja kāds lēmums Latvijai liksies neizdevīgs, tai būs jāatrod vēl trīs dalībvalstis, un lēmums nevarēs būt pieņemts. Ir vairākas jomas, kas saskaņā ar ES konstitucionālo līgumu tiks atstātas dalībvalstu kompetencē, - nodokļu politika, ārpolitika, sociālā aizsardzība un aizsardzība. 
	"Agrāk pašūtais ES uzvalks 25 dalībvalstīm ir palicis par šauru, tāpēc bija jāšuj jauns - konstitucionālais līgums," teica premjers, norādot, ka līguma izstrādes pamatā bija divi mērķi - padarīt efektīvu 25 valstu ES, kā arī nodrošināt visu dalībvalstu vienlīdzību. 
	Latvijā referendums par ES konstitucionālo līgumu netiks rīkots. Līgums pēc tā parakstīšanas vēl jāratificē parlamentam. Līdz tam Ārlietu ministrija rīkos informatīvu kampaņu, lai par konstitūciju informētu valsts iedzīvotājus. 
	Līguma parakstīšana notika alfabēta kārtībā, un kā pirmais līgumu parakstīja Beļģijas premjerministrs Gijs Verhofstats. Itālijas premjerministrs Silvio Berluskoni sveica ES dalībvalstu vadītājus Romas mērijā tajās pašās telpās, kur 1957. gadā sešas valstis parakstīja līgumu par Eiropas ekonomiskās kopienas izveidošanu, kura gadu gaitā pārtapa Eiropas Savienībā.
	Pirms līguma parakstīšanas ES līderi teica runas, kurās bloka jauno konstitūciju atzina par Eiropas kontinenta "jaunu sākumu", tomēr brīdināja, ka tās stāšanos spēkā vēl nevar uzskatīt par garantētu. Berluskoni aicināja ES dalībvalstis ratificēt konstitucionālo līgumu "bez kavēšanās". "Šai konstitūcijai, kuru mēs šodien parakstām, būs nepieciešams pastāvīgs gan pilsoņu, gan valdību atbalsts," uzsvēra Itālijas premjers.
	Bažas par ES konstitūcijas līguma ratifikāciju rada tas, ka vismaz 10 ES dalībvalstis par šo jautājumu gatavojas rīkot referendumus.
	"Eiropas konstitūcijas parakstīšana nebūt nenozīmē, ka mēs jau esam šķērsojuši finiša līniju," norādot uz gaidāmo ratifikācijas procesu, ceremonijā sacīja Eiropas Komisijas prezidents Romāno Prodi. "Mēs nevaram uzskatīt, ka šo lēmumu pieņemšana jau ir garantēta," viņš uzsvēra.
	ES prezidējošās valsts Nīderlandes premjerministrs Janss Balkenende ceremonijā teica, ka konstitucionālā līguma parakstīšana kļūst par jaunu sākumu Eiropai, kas būs brīva no kariem un netaisnībām. "Ja šo ceremoniju var uzskatīt par pierādījumu, tad tas ir pierādījums Eiropas spējai atjaunoties - atkal un atkal radīt sevi no jauna," pirms līguma parakstīšanas sacīja Balkenende. "Mūsu paraksti nenozīmē darba beigas, bet gan jaunu sākumu. Pēc šī pagrieziena punkta ceļš turpinās," uzsvēra ES prezidējošās valsts premjers.
	EK jaunais vadītājs Žozē Barozu, kurš šajā amatā nomainīs Prodi, sacīja, ka līdz ar konstitucionālā līguma parakstīšanu "dzimst jauna, demokrātiskāka, caurskatāmāka un efektīvāka Eiropas Savienība". "Es ceru, ka rīt valstu parlamenti un Eiropas pilsoņi uzņemsies savas saistības un atbalstīs šo konstitūciju, paverot ceļu jaunai Eiropas Savienībai," teica Barozu. "Vairāk nekā jebkad mums šobrīd ir nepieciešama neatlaidība, nezūdoša griba un pilnīga pārliecība par nākotni, lai pārvarētu problēmas, ar kurām saskaras ES," viņš norādīja.
	Konstitūcijā paredzēts ieviest ES Padomes prezidenta un ES ārlietu ministra amatu, piešķirt lielākas pilnvaras Eiropas Parlamentam, kā arī pieņemt vairāk lēmumu ar balsu vairākumu. Konstitucionālā līguma uzdevums ir arī padarīt savienības funkcijas un institūciju darbību vieglāk izprotamu tās pilsoņiem.
	Latvija uzskata, ka sarunās par konstitūcijas nosacījumiem izdevies ievērot savas intereses un tur panāktais ir labvēlīgāks nekā Nicas līgumā paredzētās ES institūciju reformas.
	Latvija un Ungārija konstitūcijas projektam arī pievienos īpašu deklarāciju par vienotās valūtas nosaukumu. Ja konstitūcijas tekstā būs nosaukums "euro", tad ikdienā latviešu valodā varēs rakstīt "eiro".
	Konstitūcijas ratifikācijas procesu ES dalībvalstīs paredzēts pabeigt divos gados.
	Referendumu par ES konstitūciju plāno rīkot Čehija, Dānija, Francija, Īrija, Britānija, Luksemburga, Polija, Portugāle un Spānija. Iespējams, ka referendums būs vēl citās valstīs, tomēr Latvijā, Lietuvā un Igaunijā referendumu par jauno ES konstitūciju pagaidām neplāno.
	Saistībā ar ES līderu ierašanos Romā pilsētas vēsturisko centru apsargā aptuveni 7000 Itālijas drošības dienestu darbinieku, bet iznīcinātāju F-16 eskadra apsargā uz laiku virs Romas izveidoto lidojumu aizlieguma zonu.

Pieļauj Ūdres nomaiņu
Aija Lulle,  NRA  11/02/04     Šīs nedēļas laikā tiks izlemts, vai atsaukt Eiropas komisāra amata kandidāti no Latvijas Ingrīdu Ūdri, vakar apstiprināja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga un premjers Indulis Emsis.
	"Papildu izmaiņas Eiropas Komisijā būs, bet konkrētas aprises būs zināmas droši vien šīs nedēļas laikā," sacīja I. Emsis, kurš vakar sazvanījās ar Eiropas Komisijas vadītāju Žozē Manuelu Barrozu.
	"Tā ir viena no iespējām, kurai jāgatavojas," iespēju nomainīt Latvijas kandidāti apstiprināja prezidente. Uzzinot par Latvijas valdības krišanu, Ž. M. Barrozu vaicājis V. Vīķei-Freibergai, kā šādos apstākļos juridiski var notikt komisāru maiņa. "Atbildēju, ka valdības krišanas gadījumā tā turpina darboties un ir juridiski tiesīga pieņemt lēmumus, kamēr prezidents nav nosaucis jaunu premjera kandidātu un nav izveidota jauna valdība," sacīja prezidente. V. Vīķe-Freiberga uzsvēra, ka lēmums šajā jautājumā būs jāpieņem Ministru kabinetam. 
	Ja premjeram lūdz nosaukt citu kandidātu, atklāts paliek jautājums, vai Ž. M. Barrozu uzstās, ka tai jābūt sievietei, un vai Latvijai saglabās I. Ūdrei iedalīto atbildības jomu - muitas un nodokļu savienība.
Prezidente kliedē bažas par terora draudiem Latvijā 
Gunta Sloga, Ģirts Kasparāns, Ieva Valaine Stokholmā,  Diena  11/02/04     Pirmie kādam objektam Latvijā izteiktie teroristu draudi neprasa īpašu drošības pasākumu ieviešanu, jo, izanalizējot drošības iestāžu iegūto informāciju, kļuvis skaidrs, ka runa ir par "varbūtībām un nevis noteiktībām". To pirmdien pēc Nacionālās drošības padomes sēdes paziņoja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Taču, lai arī Latvijas amatpersonas uzsvēra, ka cilvēkiem nav jābaidās apmeklēt tirdzniecības centrus, ko kā vienu no potenciālajiem terora mērķiem Baltijā un Ziemeļvalstīs min ASV, Norvēģija pirmdien nolēma slēgt savu vēstniecību Rīgā, atsaukdamās uz saņemtajiem terora draudiem.
	Jau iepriekš izskanējušajām bažām par draudiem objektiem Latvijā nedēļas nogalē pievienojās arī ASV Valsts departaments. ASV vēstniecību Latvijā un Somijā mājaslapās tika ievietoti brīdinājumi Baltijā un Ziemeļvalstīs dzīvojošajiem pilsoņiem izvairīties no lielveikalu un transporta mezglu apmeklēšanas 1.novembrī vai laikā "ap" šo datumu.
	Kā zināms, Ziemeļvalstis un Baltijas valstis tiek uzskatītas par salīdzinoši mierīgu reģionu, tāpēc ASV brīdinājums par terora aktu briesmām ir neparasts. Modrības paaugstināšanu varēja izraisīt ASV prezidenta vēlēšanas, turklāt nedēļas nogalē jaunu brīdinājumu izplatīja Al Qaeda vadonis Osama bin Ladens. Citi avoti min arī amerikāņiem tik populārās Visu Svēto dienas svinības.
	Dienas rīcībā esošā informācija liecina, ka terora draudus Norvēģijai un tās interesēm kaimiņvalstīs varēja izteikt ar Irākas ziemeļos darbojošos grupējumu Ansar al Islam saistītas personas. Viens no tās bijušajiem līderiem Mula Krekars, kurš dzīvojis Norvēģijā, pašlaik atrodoties apcietinājumā Igaunijā. Viņš varēja būt viens no tiem, kas pastāstīja par terora draudiem.
	Lai arī drošības policijas priekšnieks Jānis Reiniks pirmdien uzsvēra, ka Latvijā nav pamata satraukumam, viņa palīdze Kristīne Apse-Krūmiņa aicināja iedzīvotājus pievērst uzmanību aizdomīgiem saiņiem un cilvēkiem, bet, pamanot tos, informēt tiesībsargus, ziņo LETA. Satversmes aizsardzības biroja pārstāvis Dainis Miķelsons uzsvēra - ja terora draudi būs reāli, sabiedrība tiks informēta. Taču pagaidām "ažiotāžai un histērijai" neesot pamata.
	"Bija zināmā brīdī parādījusies informācija, kura potenciāli draudus varētu radīt, taču, izmeklējot šo informāciju operatīvi, šobrīd ir gūta pārliecība, ka šie draudi nav īpaši lielāki par tiem, kādi tie var būt jebkurā brīdī," pirmdien sacīja Valsts prezidente. Latvijas amatpersonas arī uzsvēra atšķirīgo ASV un citu valstu pieeju terora draudu jomā. Pēc 11.septembra terora aktiem atbildīgie ASV dienesti publiskojot arī tādu informāciju, kas neliecinot par reāliem draudiem. ASV varas iestādes regulāri brīdina savus pilsoņus par briesmām, kas viņiem varētu draudēt dažādās valstīs. Piemēram, pagājušonedēļ līdzīgs brīdinājums tika izplatīts ASV pilsoņiem, kas ceļo vai dzīvo Krievijā, jo šajā valstī joprojām ir paaugstināts terorisma risks, ieskaitot uzbrukumus civiliedzīvotājiem.
	Pirmdien slēgtā Norvēģijas vēstniecība Rīgā bijis viens no tiem trim objektiem Latvijā, par kuru apdraudētību ziņoja jau pagājušajā nedēļā. Pārējie divi esot kāda tirdzniecības vieta un valsts iestāde. Komentējot Rīgas vēstniecības slēgšanu, Norvēģijas premjerministrs Hjells Mangne Bunnevīks sacīja: "Šādu lēmumu mēs pieņēmām pēc tam, kad mūsu drošības dienesti saņēma konkrētu informāciju par iespējamu teroristu uzbrukumu." Nav zināms, kad vēstniecība atsāks darbu.
	Somijas drošības dienestu pārstāvji brīdinājumus uzskata par kārtējām terorisma baumām. "Šī ir tikai viena no kārtējām baumām, kas klīst apkārt visu laiku. Nav nekāda pamata ticēt, ka pastāv teroristu uzbrukuma draudi Somijā vai kādā no kaimiņvalstīm," Pāvo Selins, Somijas drošības dienesta pārstāvis, teica aģentūrai AFP.
Latvijā no misijas Irākā atgriežas 130 karavīri
LETA  11/02/04    Šodien Latvijā no Irākas atgriežas starptautiskās miera nodrošināšanas operācijas (OIF) Latvijas kontingenta karavīri. Kā informēja Nacionālo bruņoto spēku (NBS) Preses un informācijas nodaļas priekšnieks virsleitnants Uldis Davidovs, 130 karavīri Rīgā ielidos ap plkst.17.30. Lidostā "Rīga" viņus sagaidīs aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) un NBS komandieris viceadmirālis Gaidis Andrejs Zeibots. 
	Sestdien, 30.oktobrī, rotācijas kārtībā uz starptautisko miera nodrošināšanas misiju Irākā devās 98 NBS kājnieku rotas karavīri. 
	Sestdien no starptautiskās miera nodrošināšanas misijas Kosovā (KFOR) atgriezās pieci NBS Latvijas karavīri. 
Namejs iztur NATO pārbaudi
Diena  11/03/04    Pēc divu nedēļu ilgām mācībām Zēbrigē Beļģijā otrdien Liepājas ostā piestāja  Latvijas jūras spēku mīnu meklētājs Namejs. Tā bija pretmīnu kuģu operatīvā pārbaude jūrā, žurnālistiem skaidroja kuģa komandieris kapteiņleitnants Kaspars Miezītis. Pēc viņa vārdiem, Nameja apkalpe pārbaudi izturējusi godam un pierādījusi, ka ir gatava piedalīties NATO operācijās, bet Latvijas jūras spēku kuģus var iekļaut NATO ātrās reaģēšanas spēkos. Pārbaude ir ļoti sare žģīta, un ne visiem NATO kuģiem ir pa spēkam to izturēt, sacīja komandieris.
Ar terora draudiem jāaprod
NRA  11/03/04    Lai gan nav skaidrs, kā Latvijas iedzīvotājiem rīkoties atkārtotu terora draudu izteikšanas gadījumā, pēc atbildīgo amatpersonu izteikumiem var noprast, ka ar šo dramatisko parādību nāksies aprast.Rīgas mērs Gundars Bojārs vakar tikās ar iekšlietu ministru Ēriku Jēkabsonu, lai vienotos par pašvaldības un drošības struktūru sadarbību krīzes situāciju risināšanā. 
	Abas amatpersonas vienojušās, ka pašvaldības un iekšlietu dienestu speciālisti izstrādās speciālas instrukcijas lielo uzņēmumu un struktūrvienību rīcībai krīzes situācijās, kā arī veiks masu pulcēšanās vietu atbildīgo amatpersonu instruktāžu.
	Konkrētie terorisma draudi, par ko saņemtas ziņas jau pagājušajā nedēļā, šobrīd ir minimāli, taču "totālas drošības garantijas nav un nevar būt", atzina Ē. Jēkabsons. Arī G. Bojārs piebilda, ka, lai gan izteiktajiem draudiem ir vienreizējs raksturs, ir jābūt gataviem, ka arī Latvija varētu ar tiem saskarties atkārtoti.
	Valdība vakar uz Krīzes kontroles centra bāzes izveidoja Informācijas analīzes dienestu (IAD), kura uzdevums būs izvērtēt no drošības iestādēm saņemto informāciju, kā arī analizēt un prognozēt valsts apdraudējumu. Par dienesta vadītāju iecelts Andris Brēķis.
ES ieņem stingrāku nostāju par sadarbības  nosacījumiem ar Krieviju
Diena  11/03/04    Kad Krievijas prezidents Vladimirs Putins nākamnedēļ ieradīsies Hāgā uz sanāksmi ar ES līderiem, var gadīties, ka viņiem nebūs nekā konkrēta, ko parakstīt un ko demonstrēt kā apliecinājumu stratēģiskajai partnerībai, jo ES otrdien nolēma vai nu parakstīt visu sadarbības paketi, vai neko. "Visas valstis bija vienisprātis, ka mēs varam parakstīt vienīgi visu paketi kopā, nevis celt ārā atsevišķas daļas. Ir ļoti iespējams, ka vienošanos neizdosies panākt, (..) bet galvenais ir kvalitāte, nevis vienošanās par katru cenu," pēc ārlietu ministru sanāksmes Briselē atzina prezidējošās valsts Nīderlandes ārlietu ministrs Bernards Bots.
	Hāgas sanāksmē ES arī grasās atgādināt Krievijai par vajadzību noslēgt robežlīgumus ar Latviju un Igauniju. Prezidentūra arī sagatavojusi ES nostāju par izglītības reformu, kas esot Latvijai labvēlīga — tajā teikts, ka valsts izpilda ES cilvēktiesību kritērijus, ir ņēmusi vērā starptautisko organizāciju ieteikumus un izrādījusi elastību reformas īstenošanā, Dienai teica avoti diplomātiskajās aprindās.
	Krievija, kas nevēlas tikt vienkārši iekļauta ES kaimiņattiecību politikā, ar ES runā par īpašu partnerību četrās jomās — iekšlietās,  ārlietās, kultūrā un ekonomikā — un cerēja par to vienoties Hāgā. Taču pretrunas ir gan par ES vē lmi uzsvērt cilvēktiesības, kas būtībā ir diplomātisks veids Čečenijas konflikta pieminēšanai, gan par iesaistīšanos tā saucamo iesaldēto konfliktu risināšanā tādās valstīs kā Gruzija vai Moldova, kurās Krievijai ir būtiskas intereses. ES valstis pirms sanāksmes dalījās divās daļās — vieni prasīja vienošanos par visu vai arī neko, bet otri ieteica parakstīt dokumentus par sadarbību ekonomikā un kultūrā un problemātiskās jomas atstāt uz pavasari. No B.Bota teiktā izriet, ka ES vienojusies par pirmo pieeju.
	"Rodas iespaids, ka ES principiālā nostāja ir palikusi stingrāka," sacīja Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). Viņu iepriecinot fakts, ka arī sarunas par nacionālajām minoritātēm, ar ko Krievija parasti apzīmē tās pretenzijas pret Latviju un Igauniju, nav starp darba kārtības pamata punktiem, bet ir kā papildu sarunu temati un bez atsauces uz šīm valstīm. Atsaucoties uz Francijas teikto, ka ES vajadzīga kopēja politika Tuvajos Austrumos, A.Pabriks kolēģiem teicis, ka vienota ES nostāja vajadzīga arī attiecībās ar Krieviju un, ja pastāv problēmas, piemēram, nenoslēgti robežlīgumi, būtu jārunā ar ī par tām, jo tā ir ES problēma.
Valdība izvēlas Piebalgu
Diena  11/03/04    Latvija Eiropas Savienības (ES) komisāra amatam izvirzīs diplomātu ar gandrīz 10 gadu stāžu, bijušo vēstnieku ES Andri Piebalgu (LC), vakar vienojās valdība. Kopš šā gada maija, kad ES pievienojās desmit jaunas valsti, Piebalgs vada pirmās no Latvijas izvirzītās komisāres, arī ilggadējas diplomātes Sandras Kalnietes biroju.
	Jaunais Latvijas kandidāts Eiropas komisāra amatam Andris Piebalgs savā darba vietā Briselē, pašreizējās ēnu komisāres Sandras Kalnietes birojā. Valdī ba viņu ar savu lēmumu nav ne iepriecinājusi, ne pārsteigusi. 
Kā tiek vērtēta Ūdres atsaukšana un Piebalga izvirzīšana?
Sandra Kalniete, Eiropas komisāre
	Andris Piebalgs ir labākais iespējamais kandidāts uz Eiropas komisāra amatu. Ja valdība neuzskatīja, ka es varētu būt piemērota kandidāte, Piebalgs ir vislabākais pretendents. Es sevi un viņu lieku vienā līmenī. Piebalgam ir ievērojama pieredze ES, viņš spēj ātri orientēties situācijā, piemēram, jautājumu un atbilžu gadījumā. Bankas Baltija lieta nevar kaitēt viņa tēlam, jo Piebalgs tajā nebija tieši iesaistīts. Man ir prieks, ka valdība nav vēlreiz uzkāpusi uz tā paša grābekļa.
Roberts Putnis, Sabiedrība par atklātību Delna
	Žēl, ka valdībai bija tik ļoti jāsabojā Latvijas reputācija, sagaidot Briseles atzinumu, ka Ūdre ir nederīga un tikai tad reaģējot. Taču pilsoniskā sabiedrība un eksperti jau no paša sākuma sacīja, ka lēmums ir nepareizs. Tas apliecina vien to, ka Latvijas politiskā elite ir soli iepakaļ tam, ko sabiedrība dara un, kā vērtē tās darbu. Neapmierinošs ir arī veids, kā komisāra amatam tika izvirzīts Piebalgs. Valdība novilcināja lēmuma pieņemšanu līdz pēdējam brīdim un neuzskatīja par nepieciešamu laikus informēt sabiedrību. Pret Piebalga kandidatūru man pretenziju nav. Savulaik Bankas Baltija lietā viņš rīkojās, tā kā politiķiem jārīkojas, jo, atzīdams savas kļūdas, pameta amatu. 
Atis Lejiņš, Latvijas Ārpolitikas institūta direktors
	Ļoti labs kandidāts — pieredzējis, ar spēcīgu intelektu, pārzina savu jomu, viņam ir savi uzskati, domas, darba pieredze. Pats par to esmu pārliecinājies. Es tikai brīnos, kādēļ valdība viņu nevarēja izvirzīt jau tad, kad nespē ja vienoties par Sandru Kalnieti. Latviešiem vajag kārtīgi pa aci dabūt, un tikai tad viņi atjēdzas. Ingrīdai Ūdrei šī ir pamatīga blamāža, un ne tikai viņai vien, bet skādē arī Latvijas tēlam. Tagad Eiropas mērogā viņai ilgi būs jābūt klusai, jo tur ilgi šādas lietas atceras. Bet Latvijā jau visam brauc pāri kā ar buldozeru, tā ka nezinu, vai šī izgāšanās ietekmēs Ūdres politisko karjeru šeit.
Amatpersonas par Ūdres maiņu zināja daudz agrāk 
Gunta Sloga,  Diena  11/04/04     Lai gan premjers Indulis Emsis (ZZS) tikai otrdien paziņoja, ka nākamais Eiropas Komisijas (EK) prezidents aicinājis atsaukt komisāra amata kandidāti Ingrīdu Ūdri, Dienas rīcībā nonākusī Žozē Manuela Barrozo vēstule liecina, ka šādu lūgumu Latvijas amatpersonām viņš izteicis jau pagājušajā piektdienā Romā. Premjers, kurš otrdien arī izvirzīja komisāra amatam diplomātu Andri Piebalgu, jau svētdien piedāvājis EK prezidentam viņa un vēl vienas personas kandidatūru. 
	Trešdienas vakarā uz Dienas lūgumu apstiprināt to, ka sabiedrība būtībā vairākas dienas maldināta par Latvijas amatpersonu un Ž.M.Barrozo sarunu gaitu, I.Emsis atbildēja apstiprinoši, sacīdams, ka nav vēlējies "nodot apriešanai" potenciālos kandidātus.
	Kā var noprast no Ž.M.Barrozo vēstules premjeram, jau pagājušajā piektdienā Romā, tiekoties ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu un I.Emsi, viņš mudinājis "nopietni pārdomāt" I.Ūdres palikšanu uzlabotajā EK sastāvā. Taču gan premjers, gan prezidentes preses sekretāre piektdien vairījās no konkrētām atbildēm. 
	Lai arī jau šajā laikā Dienas rīcībā bija informācija, ka Ž.M.Barrozo pieprasīs I.Ūdres nomaiņu, abas amatpersonas vien sacīja, ka sarunām Romā bijis konsultatīvs raksturs, tur izskanējušas "vairākas iespējas" un "vairāki vārdi".
	Taču, kā liecina pirmdien, 1.novembrī, rakstītā Ž.M.Barrozo vēstule, jau svētdien I.Emsis nosūtījis viņam faksu, kurā minējis potenciālos kandidātus. "Man bija prieks apspriest šo jautājumu [par I.Ūdres nomaiņu] ar Latvijas prezidenti un jums Romā un telefoniski pēdējo dienu laikā. Es pozitīvi novērtēju abu kandidātu vārdus, kurus jūs man piedāvājāt 31.oktobra faksā," teikts Ž.M.Barrozo vēstulē premjeram. "Man bija iespēja tikties ar abiem šodien Briselē, un es uzskatu, ka Piebalga kungs ir piemērotākais kandidāts." I.Emsis trešdien nevēlējās nosaukt otras, vēstulē neminētās personas vārdu, taču neoficiāla informācija liecina, ka tā bija kāda diplomātiskā dienesta darbiniece.
	Jāpiebilst, ka tās pašas dienas vakarā, kurā, kā apgalvo Ž.M.Barozo, viņš tikās ar A.Piebalgu, arī Diena sazinājās ar diplomātu. Taču A.Piebalgs uz lūgumu komentēt avīzes rīcībā esošo informāciju, ka viņš var būt jaunais komisāra amata kandidāts, sacīja, ka ar viņu par to neviens nav runājis.
	Kamēr pirmdien tapa Ž.M.Barrozo vēstule, I.Emsis un V.Vīķe-Freiberga joprojām runāja izvairīgi. Abi apgalvoja, ka lēmums tiks pieņemts nedēļas laikā. Pieļaudams gan, ka I.Ūdre var tikt atsaukta, I.Emsis sacīja, ka EK sastāvā "izmaiņas vēl būs, bet konkrētas to aprises nav zināmas".
	Kā ziņots, par komisāra nomaiņu un A.Piebalga izvirzīšanu I.Emsis paziņoja tikai otrdien, pamatojot šo lēmumu ar tās pašas dienas rītā saņemto Ž.M.Barrozo vēstuli. Premjers apgalvoja: ja nebūtu saņemta šī vēstule, par jaunu kandidātu nemaz nebūtu lemts. Tiesa, dienu vēlāk I.Emsis atzina, ka notikumu gaita bijusi citāda. "Protams, protams," tā trešdienas vakarā uz jautājumu, vai viņš jau pirms laba laika zinājis par nenovēršamo I.Ūdres atsaukšanu, atbildēja I.Emsis. Taču viņš neesot publiskojis šo informāciju, jo "tā tik vēl trūka, ka es atdošu šo cilvēku vārdus apriešanai". Premjers attaisnojās ar Eiropas praksi, kur "tā nedarot", bet Latvijā "viss notiek kā uz tirgus laukuma".
	Iepriekš I.Emsis Dienai bija atzinis, ka priekšlikums virzīt A.Piebalgu nācis no kāda koalīcijas partnera. Trešdien uz pūliņiem uzzināt ko sīkāk par A.Piebalga izvēlēšanos viņš ieteica rakstīt, ka to izdarīja "Emsis viens pats". Tad, atzīstot, ka "konsultējos diezgan plaši", viņš piebilda, ka faksu Ž.M.Barrozo nosūtījis pats.

Kas cits jauns valdībā un partijās...

Tiks dibināta Latvijas jaunatnes partija
DELFI  10/29/04     27.novembrī Pasaules tirdzniecības centrā Elizabetes ielā 2 tiks dibināta Latvijas jaunatnes partija (LJP), pastāstīja partijas organizatoru pārstāvis Jānis Kuzins. 
	"Tā būs pirmā un vienīgā Latvijas jaunatni pārstāvošā partija. Partijas dibinātāji būs paši jaunieši, augstskolu studenti un pasniedzēji, skolnieki, vairāku arodbiedrību līderi un biedri, strādājošā jaunatne un vairāku sabiedrisko organizāciju līderi un biedri. Partija nebūs ne kreisa, ne labējā, ne centriska, tā pārstāvēs pilnīgi jaunu ideoloģiju un būs ārpus klasiskā politiskā dalījuma," skaidro partijas dibinātāji. 
	"Uzskatām, mūsdienās visas klasiskās politiskās idejas sevi ir izsmēlušas un to oriģinālajā variantā realizēt tās nav iespējams un partijām nākas aizņemties idejas no visām ideoloģijām. LJP izmantos politisko priekšteču pieredzi un nepieļaus tās daudzās kļūdas, ko pieļāva iepriekšējo gadu politiķi. LJP būs 10 galvenās prioritātes: Jaunatne, Izglītība, Veselība, Cilvēktiesības, Attīstība, Iedzīvotāju labklājība, Nodarbinātība, Sociālā un darba aizsardzība, Kultūra un Iniciatīva," uzskata LJP organizētāji. 
	Partija plāno piedalīties pašvaldību, Saeimas un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Pašvaldību vēlēšanās startēt ar saviem sarakstiem Rīgā, Jūrmalā, Jelgavā, Cēsīs un Olainē, nākotnē veidot sarakstus arī citās pilsētās. Līdz LR Saeimas vēlēšanām LJP plāno iesniegt Saeimā likumu "Par Jaunatni" un vairākus citus grozījumus likumos par arodbiedrībā, izglītību un minoritāšu izglītību, cilvēktiesībām un ierosināt izveidot LR Saeimas jaunatnes lietu komisiju. LJP plāno arī sadarboties ar līdzīgām partijā ārvalstīs, kā Slovēnijas jaunatnes partiju un Ukrainas jaunatnes partiju, kā arī organizācijām, kā Eiropas Jaunatnes forums un Jaunajiem Eiropas federālistiem. 
	LJP izmantos arī jauno likuma normu par 18 - 21 gadīgiem deputāta kandidātiem, bet kopumā tiks veidots jauno profesionāļu saraksts, kuri varētu pilnvērtīgi izmantot savas zināšanas pašvaldību darbā. Sarakstā būs gan gados jauni zinātņu doktori un maģistri, gan skolnieku un studenti. 
Kā partijas meklē naudu
Raivis Dzintars,  Latvijas Avīze  10/29/04    Lai veicinātu finanšu piesaisti gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām, "Jaunais laiks" izveidojis atbalsta padomi. Padomē tiks iekļauti partijas atbalstītāji, kuri ziedojuši vairāk nekā 5000 latu. Padomei būs padomdevēja funkcija. 
	"Jaunais laiks" izmanto arī citus netradicionālus līdzekļus, lai veicinātu ziedotāju aktivitāti. Piemēram biedri, kas gadā ziedojuši 120 latus, iegūst Bronzas biedra statusu. Lai iegūtu Sudraba biedra titulu, partijas kasē jāiemaksā 1200 latu. Savukārt par Zelta biedru var kļūt, gadā maksājot vismaz 6000 latu. Obligātā biedru nauda "Jaunajā laikā" ir 12 lati gadā.
	Līdzekļi pašvaldību vēlēšanu kampaņai vajadzīgi arī citām partijām. Jautāju to pārstāvjiem, vai arī viņi veic līdzīgus pasākumus, lai veicinātu straujāku partijas maciņa piepildīšanu.
	Augusts Brigmanis (Latvijas Zaļo un zemnieku savienība): - Mēs katrā gadījumā nekādas padomes nedomājam rīkot. Mēs vēršamies pie pašvaldībām, pie konkrētiem cilvēkiem. Tie viennozīmīgi ir tikai mūsu pašu partijas biedri. Krīzes brīdī vērsāmies pie deputātiem, kuri sameklēja vajadzīgos līdzekļus. Līdzekļu piesaistīšana jāuzņemas arī pašiem kandidātiem. Ja vēlies startēt, tad pats arī parūpējies par reklāmas kampaņu. Svarīgi ir arī pareizi izprast lobisma iespējas. Piemēram, daudzus varētu interesēt ZZS lauku un vides atbalsta programmas. Mani pārsteidz "Jaunā laika" aktivitātes finanšu piesaistīšanā. Starp citu, viņiem padomē goda vieta kā ziedotājam būs jāatvēl arī Aivaram Lembergam.
	Juris Kokins (Latvijas Pirmā partija): - Mēs esam pilnīgi atšķirīgā situācijā no "Jaunā laika". Mēs tautai neprasām miljonu, lai gan, protams, arī "Jaunajam laikam" lielie ziedotāji nav tauta. Mums ziedotāji ir partijas biedri, īpaši ministri un deputāti. Līdzekļu meklētāji būs arī sarakstu kandidāti. Lielākais ziedotājs mums ir Andris Ameriks. Viņš partijai ziedoja 10 000 latu. Tam, protams, nav nekāda sakara ar to, ka viņš kļuvis par partijas Rīgas nodaļas vadītāju. Tie ir meli.
	Jānis Birks (apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK): - Nekādu speciālu pasākumu nav. Personas, kas atbild par saraksta veidošanu, individuāli runā ar iespējamiem finansētājiem. Protams, ka bez naudas piesaistīšanas kampaņu mēs nevarētu veikt. Uzņēmēji parasti ziedo par to, ko mēs jau esam paveikuši, nevis par to, ko paveiksim. Ir vairāki cilvēki, kas gatavi partijai ziedot pa 10 000 latu. Vārdus es negribētu saukt.
	Boriss Cilevičs (Tautas saskaņas partija): - Mums ziedojumu ir maz. Maz ir cilvēku, kas varētu ziedot nozīmīgas summas. Tehnoloģijas, kā mēs naudu iegūstam, nav apspriežamas.
	Māris Vītols (Tautas partija): - Mēs aktīvi caur nodaļām vēršamies pie tām personām, kas var ziedot. Partijas finanšu bāze pamatā ir biedru naudas un ziedotāji. Ziedotāji tiek apzināti caur nodaļām. Informāciju par iespējām ziedot mēs ievietojam partijas avīzē un mājas lapā.
Pēc neoficiālas informācijas, zināms, ka uzņēmēju atbalsta padomes esot gan Tautas partijai, gan citiem politiskajiem spēkiem, taču tās netiekot plaši reklamētas.
Nevar vienoties par dubultpilsoņu tiesību ierobežošanu
Latvijas Avīze  10/28/04    Gandrīz divas stundas ilgi strīdoties un nonākot līdz pat savstarpējiem apvainojumiem, Saeimas Juridiskā komisija vakar neizskatīja nevienu no iesniegtajiem priekšlikumiem par valsts amatiem, kurus nevarēs ieņemt personas ar dubultpilsonību. Galvenais strīds izraisījās par priekšlikumu izskatīšanas kārtību. Labējās opozīcijas deputāti uzskata, ka likumprojekts ir nepārdomāts un pretrunā ar Satversmi, tāpēc rosināja to nodot izvērtēšanai Tieslietu ministrijai (TM). Pret to asi iebilda TM parlamentārais sekretārs un komisijas deputāts Mihails Pietkevičs, kurš uzskata, ka opozīcija vēlās novilcināt likuma pieņemšanu. Viņš uzsvēra, ka pārstāv ministriju un ministrijā nav šaubu par šā likuma atbilstību valsts konstitūcijai. Likumprojektā varētu uzlabot juridiskās nianses, tāpēc nav jāpārtrauc to skatīt, bilda politiķis. Savukārt komisijas deputāts Dzintars Rasnačs ("TB"/LNNK) izteicās, ka tieslietu ministrei ir jāuzņemas pilna atbildība par šo likumu, un viņš būšot pirmais, kas pieprasīs ministres demisiju, ja tiks pieņemts antikonstitucionāls likums. "Par to, ko mēs te uztaisīsim, juristi paaudžu paaudzēs smiesies," sacīja politiķis. Tautas kalpi gandrīz stundu nevarēja izšķirties, kādā kārtībā skatāmi iesniegtie priekšlikumi. Deputāti nespēja vienoties, nonākot līdz savstarpējiem apvainojumiem, tāpēc komisijas priekšsēdētājs Mareks Segliņš (TP) nolēma sēdi pārtraukt. 
Par "Latvijas ceļa" jauno priekšsēdētāju ievēlē Ivaru Godmani
LETA  10/31/04     Par partijas "Latvijas ceļš" (LC) jauno priekšsēdētāju šodien ievēlēts Ivars Godmanis.
	Par Godmani šodien notikušajā partijas 17.kongresā nobalsoja 142 delegāti, savukārt otrs kandidāts Ivars Klavišķis saņēma 117 balsis. Kopumā kongresā piedalījās 311 delegāti, par derīgām tika atzītas 258 balsis. Abus priekšsēdētāja amata kandidātus izvirzīja partijas reģionālās nodaļas.
	Godmanis partijas vadību pārņems no Jāņa Nagļa, kurš šodien savam darbam šajā amatā veltīja paškritisku runu, atzīstot, ka bizness un hobijs traucējuši nopietni pievērsties partijas vadīšanai. Naglis arī atzina, ka pārvērtējis savas spējas piesaistīt partijai ziedotājus.
	Kā ziņots, LC kongresā šodien teiktās runas liecina, ka tās biedri ir apņēmības pilni atgriezties lielajā politikā un gūt panākumus arī pašvaldību vēlēšanās.
	"Cīņā par varu draugu nav," atgādināja LC valdes loceklis, partijas priekšsēdētāja amata pretendents Kalvišķis, kurš aicināja pašvaldību vēlēšanu kampaņā agresīvi vērsties pret Saeimā pārstāvētajām partijām, jo tikai tad LC tikšot sadzirdēta.
	LC līderi pauda viedokli, ka pašvaldību vēlēšanās LC centīsies startēt ar atsevišķu deputātu kandidātu sarakstu, sliktākā gadījumā - veidos partiju priekšvēlēšanu apvienības, bet tā ir ļoti negatīvi noskaņota pret lokālo jaunpartiju dibināšanu, pie kuras ir ķērušies LC pašvaldību vadītāji Ogrē un Dobelē.
	Kā ziņots, šodien ar lozungu "Latvijas ceļš - veselīga alternatīva" viesnīcā "Reval Hotel Latvija" sākās LC 17.kongress, kurā tiek pārvēlēta partijas vadība.
	LC ir viena no vecākajām Latvijas partijām, kura bija pārstāvēta 5., 6. un 7.Saeimā un bija nemainīgi pārstāvēta valdībā. 8.Saeimas vēlēšanās LC spēja savākt tikai 4,87% vēlētāju balsu un palika ārpus parlamenta. LC ir pārstāvēta apmēram 30 pašvaldībās, Rīgas domē LC darbojas opozīcijā.
	Eiroparlamenta vēlēšanās par LC nobalsoja 6,52% vēlētāju, un Georgs Andrejevs ieguva deputāta mandātu.
	Saskaņā ar "Latvijas faktu" veikto aptauju šā gada oktobrī Saeimas vēlēšanās par LC balsotu 3,5% vēlētāju.
	Pašreiz LC ir 1276 biedri.
	Kā liecina aģentūras LETA arhīvs, Godmanis dzimis 1951.gadā. 1969.gadā beidzis Rīgas 1.vidusskolu, 1974.gadā beidzis Latvijas Valsts universitātes (LVU) Fizikas un matemātikas fakultāti. 1972.gadā viņš sāka strādāt zinātnisko darbu, bijis LVU vecākais pasniedzējs, strādājis Rīgas 1.vidusskolā par pasniedzēju, no 1984.gada līdz 1988.gadam bijis jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks LVU Cietvielu fizikas institūtā.
	Darboties politikā Godmanis sācis kā Latvijas Tautas frontes (LTF) politiskās komitejas lektors, vēlāk - šīs komitejas vadītājs. 1989.gadā ievēlēts par LTF priekšsēdētāja vietnieku.
	1990.gadā Godmanis tika ievēlēts Augstākajā padomē (AP). AP viņu ievēlēja par Ministru padomes priekšsēdētāju un šajā amatā Godmanis darbojās līdz 1993.gadam, kad tika ievēlēta 5.Saeima. Šajās vēlēšanās kandidēja no LTF saraksta, kas nepārvarēja 4% barjeru.
	Pēc paziņojuma par aiziešanu no politikas Godmanis bijis AS "SWH-Riga" viceprezidents, AS "Union Baltic Bank in Riga" padomes loceklis, AS "Latvijas Krājbanka" prezidents, AS "Latvijas kuģniecība" padomes loceklis.
	LC Godmanis iestājās 1997.gadā, 1998.gadā no LC saraksta tika ievēlēts 7.Saeimā. Toreizējā partijas biedra Viļa Krištopana (ZZS) valdībā viņš ieņēma finanšu ministra amatu.
	2002.gadā Godmanis kandidēja arī 8.Saeimas vēlēšanās no LC saraksta, taču tas nepārvarēja nepieciešamo 5% barjeru. 
Saeimai gribas pļāpāt
Viktors Avotiņš,  NRA  11/01/04     Saeima kāro šonedēļ parunāt par medicīnu. Taču pagājušajā nedēļā vieni (ārsti) turpināja prasīt lielu naudu, bet otri (ierēdņi) - sacīt, ka tik lielas naudas nav. Abas puses palika distancētas. Kā anekdotē: "Pacients: dakter, mani pēdējā laikā nomoka slikti sapņi. Ārsts: bet mani - slikta īstenība."
	Var jau būt - kāda partija līdzīgi iluzionistam beidzot izraus no piedurknes tiešām lietojamu nozares reformas projektu. Vai vismaz kompleksi pieņemamu recepti lokālās (anesteziologu, reanimatologu) problēmas risinājumam. Proti - recepti, kas nebūtu taisīta uz pacientu vai citu sociālo nozaru noplicināšanas rēķina. Taču visticamāk - Saeima ilgi cietusies bez populāras gvelšanas un tāpēc ķeras pie aktuālas lietas bez pienācīgi apsvērta tās risinājuma. Saeimai sagribējies spēlēt pūšļotāju, kas cer vainu aizrunāt. Gardēži pie radioaparātiem var sagaidīt ministra priekšnesumu, kurš tiks apkaisīts ar lērumu fiksu fragmentāru ideju un pasniegts ļoti asā kritisku sentenču mērcē. Ja nenotiks brīnums, tad mērces būs krietni vairāk nekā jēgas.
	Bet - ir gan viens veids, kā Saeima nopietni varētu runāt par veselības aizsardzību arī tad, ja pozitīvo pārmaiņu arhitektūra nav apmierinoša. Proti - jārunā nevis par nozari, bet par sevi - par politiku. Kā anekdotē: "Pacients: dakter, man kaut kas nav kārtībā ar organismu. Kur tik pieduros - visur šausmīgas sāpes! Ārsts: bet, mīlīt, jums ir salauzts pirksts." Lūk, ja Saeima vispirms vērtē sevi kā to pirkstu un pēc tam pievēršas organismam (nozarei, sabiedrībai), tad var cerēt uz adekvātu situācijas uztveri no likumdevēja puses. 
	Jo, kamēr mediķi izpaužas, līdzīgi domā izglītības darbinieki un vēl citas budžetnieku grupas. Proti - mediķu aktivitātes nav atsevišķs gadījums, bet viena no liecībām, ka Latvijā ir valsts kadru krīzes pazīmes. Pie tā vainīgie sēž Saeimā (šajā un iepriekšējās). Piemēram, jauno ārstu (tāpat zinātnieku) tendenci doties prom var skaidrot arī tā, ka politika izmet jauno paaudzi, tās smadzenes laukā no valsts. Ne ar varu, bet demotivējot, atņemot tai svarīgus iemeslus pozitīvi atbildēt uz jautājumu - kāpēc man te ir jābūt. Pat aparāta kadri netop gatavoti apsteidzošā režīmā, kadru selekcija, kā atzīts vairākos pētījumos, nebalstās izglītībā, prasmē un pieredzē. 
	Saeimai vēl ir, kur šo krīzi izvērst. Arī medicīnā anesteziologu dumpis varbūt ir tikai otrā vai trešā sērija garā seriālā. Jo - ne jau anesteziologi ir tie, kas no ārstiem vissliktāk iekļaujas tirgū (iepriekš konsultējies, nosacīti attiecinu uz Latvijas vidi kāda Krievijas pētījuma atziņas). Ja plastiskiem ķirurgiem, psihoterapeitiem, ginekologiem tas izdodas visumā labāk (var būt labi ienākumi arī ar salīdzinoši zemu vai pat nekādu ēnu zonas ietekmi) par parastiem ķirurgiem, anesteziologiem (labus ienākumus pamatā nodrošina darbošanās puspelēkajā jomā - aploksnes u. tml.), tad terapeitiem, fizioterapeitiem, loriem, epidemiologiem, ftiziatriem, infektologiem šī iekļaušanās tirgū ir krietni grūtāka, tie ir nolemtāki valsts maizei un ne biezam klientu lokam. Tie visi drīz gribēs nevis ārstēt, bet runāt ar ministru un premjeru. Ja Saeima nepadarīs savu pirkstu spējīgu adekvāti uztvert valsts organismu.
Prokuratūra liek atkārtoti izmeklēt LPP ziedojumu lietu un vaino KNAB paviršībā 
LETA  11/01/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) lietu par nelikumīgajiem ziedojumiem Latvijas Pirmajai partijai (LPP) ir izmeklējis pavirši, uzskata prokurors Aldis Pundurs, kurš atcēlis KNAB lēmumu neierosināt krimināllietu par dokumentu viltošanu.
	Kā ziņots, KNAB konstatēja, ka 9000 latu ziedojumu LPP, viltojot dokumentus, 2002.gada oktobrī veikusi partijas galvenā grāmatvede. Lēmumu neierosināt krimināllietu par bankas maksājuma dokumenta viltošanu KNAB pieņēma kriminālatbildības noilguma dēļ.
	Ģenerālprokuratūras Krimināltiesiskā departamenta Sevišķi svarīgu lietu nodaļas prokurors Pundurs veicis pārbaudi un konstatējis, ka lietas izmeklēšana veikta pavirši un nav izvērtēti vairāki būtiski aspekti, aģentūru LETA informēja Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Vītoliņa.
	Pēc prokurora domām, jāizvērtē, vai līdzās grāmatvedes nelikumīgajai rīcībai, bankas dokumentos parakstoties ziedotāju vietā, nav saskatāmas arī citu noziegumu pazīmes, par kuriem noilgums vēl nav iestājies. Piemēram, varētu būt aizdomas par organizācijai likumos noteikto grāmatvedības dokumentu un gada pārskata viltošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, jo nav noskaidrota ziedoto līdzekļu izcelsme.
	Prokurors arī konstatējis, ka KNAB darbinieki nav uzklausījuši LPP vadības pārstāvju paskaidrojumus un nav izvērtējuši viņu atbildību, kaut gan par grāmatvedības kārtošanu politiskajā organizācijā ir atbildīgs šīs organizācijas vadītājs vai vadības institūcija.
	Lieta pārbaudes turpināšanai nodota KNAB. 
KNAB liedz partijām gūt peļņu
Diena  11/03/04    Jaunajā politisko partiju likumā, kuru otrdien akceptējusi valdība, pirmo reizi tiek minēts, ka partija nedrīkst gūt peļņu, bet ienākumus no ierobežotas saimnieciskās darbības ieguldīt tikai mērķu sasniegšanā. Šādu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) ierosinājumu pozitīvi vērtē arī sabiedriskās politikas centrs Providus. 
	Līdz šim partijas kā sabiedriskās organizācijas pārsvarā guva peļņu, apsaimniekojot savus īpašumus vai mantas un tos pārdodot. Politisko partiju likums arī nosaka, ka tajās var iestāties ES pilsoņi, ka uz tām varētu attiecināt arī maksātnespējas un bankrota procesus. Partiju likums tika izstrādāts, izbeidzoties sabiedrisko organizāciju likuma spēkam. Tāpēc paredzēts izveidot arī politisko partiju reģistru, kurā partijām būs jāreģistrējas līdz 2007.gada 31.decembrim. Likums vēl jāpieņem Saeimai.
Aizliegs kājnieku mīnas
NRA  11/03/04    Ministru kabinets akceptējis likumprojektu, kas paredz Latvijas pievienošanos konvencijai par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas un ražošanas aizliegumu unto iznīcināšanu.
	Konvencija pieņemta 1997. gada 18. septembrī Otavā, bet stājās spēkā 1999.g adā. Noliktavās esošās mīnas jāiznīcina četru gadu laikā. Konvencija neaizliedz on distances vadāmas mīnas. Ministru kabinetā norādīja, ka patlaban nav nekādu argumentu pret šā projekta apstiprināšanu. Latvijā mīnas ne ražo, ne izmanto.
	Konvencijai ir pievienojušās 142 valstis. No NATO valstīm tai nav pievienojusies vienīgi Latvija, no ES – arī Somija. Šo dokumentu nav ratificējušas vēl apmēram 40 valstis, tostarp ASV, Krievija, Ķīna. Konvents jāratificē Saeimai. 
Zinātnei nepieciešamo likumu neskata 
Ilze Grīnuma,  Diena  11/04/04     Priekšlikumus zinātniskās darbības likumam pirms trešā lasījuma, kas novērstu zinātnisko institūtu reorganizāciju par kapitālsabiedrībām, Saeimas atbildīgā Izglītības, kultūras un zinātnes komisija šonedēļ pretēji solītajam neskatīs. Komisijas priekšsēdis Jānis Strazdiņš (ZZS) neslēpj, ka kavēšanās saistīta ar valdības krišanu. Cerību institūtiem deva Juridiskās komisijas priekšsēdis Mareks Segliņš (TP) - ceturtdienas plenārsēdē komisija steidzamības kārtā rosināšot pieņemt grozījumus likumā, kas nosaka Komerclikuma stāšanos spēkā.
	"Tā ir veca neizdarība, kas mums tagad jālabo. Rīt rosināsim to skatīt steidzamības kārtā," Dienai trešdien vakarpusē sacīja M.Segliņš, jo internetā publicētajā parlamenta darba kārtībā šāda jautājuma nebija. Saeima pirms nedēļas komisijām skatīšanai nodeva grozījumus likumā par Komerclikuma stāšanos spēkā, kuri paredz neattiecināt institūtu kā valsts bezpeļņas uzņēmumu reģistrāciju Uzņēmumu reģistrā (UR) valsts SIA statusā. 
	J.Strazdiņš zinātniskās darbības likuma virzību solīja nākamnedēļ, jo tieši šā likuma neesamība institūtus pakļāva Komerclikumam. Jau rakstīts, ka likumprojekta pašreizējā redakcija zinātnei paredz ikgadēju budžeta pieaugumu, pret ko iebilda Finanšu ministrija. Par to būs jāvienojas jaunajai koalīcijai.
	"Nenotiek nekas. Tik neskaidrs statuss zinātnei nekad nav bijis," atzina Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents Juris Ekmanis. Rūpīgāk iepazīstoties ar valdības rīkojumu, konstatēts, ka tas paredz reģistrēšanos UR līdz 31.oktobrim tikai "uzsākt". Tas formāli izdarīts, paļaujoties uz neoficiālu vienošanos, ka reģistrācija līdz gada beigām nenotiks.

Veselības aprūpē...

JL aicina palielināt finansējumu veselības aprūpei par 40 miljoniem latu 
LETA  11/01/04     "Problēmas veselības aprūpē nevar risināt bez papildus finanšu piešķiršanas", tāpēc partija "Jaunais laiks" (JL) rosina nākamā gada budžetā palielināt finansējumu veselības aprūpei par 15% jeb apmēram par 40 miljoniem latu.
	Kā šodien no Saeimas tribīnes norādīja JL Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš, "lai gan valdība ir kritusi, tas neatrisina veselības aprūpes problēmas". Ar šodienu sāk streikot anesteziologi, arī operācijas māsas domā viņām piebiedroties, tāpēc ir vajadzīgs risinājums, sacīja Kariņš.
	Papildus finansējuma piešķiršana, pēc politiķa vārdiem, ir tikai puse no problēmas, norādot uz augsto inflāciju, cīņai ar kuru vienlaikus būtu jāsamazina budžeta deficīts. "Uzdevums nav viegls", tomēr politiķis ir pārliecināts, ka Saeimā ir politiskie spēki, kas to varētu paveikt jaunās valdības sastāvā.
	Savukārt veselības ministrs Rinalds Muciņš noradīja, ka, risinot veselības aprūpes problēmas, nedrīkst runāt tikai par naudu - ir jārunā arī par pieejamajiem resursiem, veselības pakalpojumu pirkšanu un sniegšanu, veselības aprūpes sistēmas vadību, kā arī jaunu resursu ģenerēšanu.
	Ministrs arī norādīja uz mītiem, kādi tiek izmantoti, runājot par veselības aprūpi. Kā piemēru viņš minēja pieņēmumu, ka, nosakot finansējumu veselībai līdz 7% apmērā no iekšzemes kopprodukta, problēmu vairs nebūtu.
	"Nekad nevar pateikt, ka finansējums veselībai ir pietiekams. Pieprasījums pēc sniegto pakalpojumu kvalitātes vienmēr augs, jo aug dzīves līmenis Latvijā," skaidroja Muciņš, kā būtiskus apstākļus šajā jomā minot jauno tehnoloģiju ieplūšanu, sabiedrības novecošanu un citus apstākļus, kas ietekmē veselības aprūpi kopumā.
	Deputāts Viesturs Šiliņš (JL), kurš Saeimā vada veselības apakškomisiju, atzina, ka veselības aizsardzības sistēma pēdējo desmit gadu laikā ir bijusi "smagākā, vārīgākā un neatrisinātākā problēma". Viņš arī uzsvēra, ka veselības apakškomisija tā arī nav sagaidījusi veselības ministra Muciņa vīziju par to, kā būtu jārisina veselības aprūpes problēmas.
	Šiliņš pievērsa deputātu uzmanību "katastrofālai kadru problēmai medicīnā", jo no Latvijas gadā aizbrauc apmēram 150 gados jaunu un tikko izskolotu mediķu.
	Savukārt Dzintars Ābiķis (TP) pauda izbrīnu, ka veselības problēmu apspriešanu Saeimas ārkārtas sēdē ir pieprasījuši arī TB/LNNK pārstāvji, kuru pārziņā pēdējos septiņus astoņus gadus atradās veselības aizsardzības joma.
	Ābiķis norādīja, ka veselības sistēmas sakārtošanas problēma ir jārisina pārdomāti un nav jāņem vērā emocijas - jāpieņem izsvērts lēmums. Viņš pauda viedokli, ka vienas medicīnas apakšnozares speciālistu algu jautājumu nedrīkst risināt neatkarīgi no pārējām problēmām. Politiķis aicināja valdības pārstāvjus sākt sarunas ar mediķu arodbiedrību, lai algu paaugstināšanas jautājumu risinātu kompleksi, iespējams, piemērojot koeficientu dažādu specialitāšu ārstu atalgojumam.
	JL līderis Einars Repše apliecināja JL gatavību risināt veselības nozares problēmas, "ja būs tāda iespēja". Viņaprāt, finansējums medicīnas nozarē katru gadu jāpalielina par 0,5% no IKP, lai tas sasniegtu "puslīdz civilizētu valstu līmeni".
	Savukārt Kārlis Strēlis (JL) aicināja palielināt līdzekļus, kas no budžeta tiek asignēti veselības veicināšanas pasākumiem.
	Deputāts Pēteris Tabūns (TB/LNNK) aicināja ļoti uzmanīgi risināt struktūrplānā paredzēto mazo slimnīcu apvienošanu un pārveidošanu, jo iedzīvotāji, sevišķi Latgalē, ir nobažījušies par reorganizācijas sekām.
	Aleksandrs Kiršteins (TP) savukārt uzskata, ka veselības aprūpes problēmu risināšanā, kā arī ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanā izšķiroša loma ir premjera politiskajai gribai, tādēļ ārkārtas sēdē apspriežamajam lēmumprojektam patlaban nav jēgas.
	Jau ziņots, ka JL un citu opozīcijas partiju parakstītais lēmumprojekts paredz uzdot Induļa Emša nu jau gāztajai valdībai palielināt finansējumu veselības aprūpē par 15%, kā ir noteikts tās deklarācijā. 
Arī ķirurgi prasīs algas palielinājumu un lems par protesta akcijām
LETA  11/02/04    Arī Latvijas ķirurgi nav apmierināti ar darba samaksu un prasīs valdībai palielināt algu. Pretējā gadījumā ķirurgi no nākamā gada janvāra varētu pāriet strādāt tikai uz slodzi un pilnībā pārtraukt plānveida operācijas. 
	Ķirurgi kopā ar anesteziologiem jau no 1.novembra ir samazinājuši darba apjomu un tiek sniegta tikai neatliekamā palīdzība, aģentūrai LETA pastāstīja Latvijas Ķirurgu asociācijas (LĶA) prezidents Gunārs Pumalis. Slimnīcās, kas sniedz tikai plānveida palīdzību, samazināts palīdzības sniegšanas apjoms līdz 30%. 
	Iespējams, no 1.janvāra ķirurgi nesniegs arī maksas plānveida pakalpojums, pieļāva Purmalis. 
	Ja ķirurgi nolems no nākamā gada sākuma samazināt darba apjomu līdz vienai slodzei, būs apgrūtināta arī neatliekamās palīdzības sniegšana, sacīja Purmalis. 
	Latvijā ir apmēram 310 ķirurgu, kas strādā pusotru un divas slodzes, bet vairākās pilsētās ķirurgi vispār nav. Piemēram, uz Aizputes slimnīcu strādāt brauc ķirurgs no Rīgas, Limbažos ir tikai viens ķirurgs, bet Saldū neviena. 
	Rīt Rīgas Stradiņa universitātē notiks LĶA sanāksme, kurā plānots lemt par prasībām valdībai un par iespējamām protesta akcijām. Plānots pārrunāt vēlamās algas apmēru. Patlaban ķirurgi vēl nav vienojušies par konkrētu summu, taču tā nekādā gadījumā nebūs mazāka par anesteziologu prasīto, sacīja Purmalis. Anesteziologi tikai veic narkozi, mēs veicam pārējo darbu, norādīja LĶA prezidents. 
Anesteziologu algām atrasto naudu atdod slimnīcām
Diena  11/03/04    700 tūkstoši latu, ko Veselības ministrija (VM) bija atradusi anesteziologu darba samaksas paaugstināšanai vidēji līdz Ls 400 šā gada atlikušajos mēnešos, tiks piešķirta reģionālajām un lokālajām daudzprofilu slimnīcām un specializētajiem centriem "akūto problēmu risināšanai", informē VM.
	Iespējams, kāds slimnīcas vadītājs līdzekļus izmantos iestādes parādu nomaksai, cits paaugstinās algas, taču anesteziologiem "vilciens jau ir aizgājis", Dienai izteicās Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas direktors Valdis Zatlers. 
	Anesteziologi nolēma nepieņemt VM piedāvājumu un no 1.novembra daudzās Latvijas slimnīcās sniedz tikai neatliekamo medicīnisko palīdzību. Ārsti ir apņēmušies strādāt šādā režīmā, līdz līgumos tiks garantēti Ls 500 ien ākumi pēc nodokļu nomaksas. 
Veselības ministrija sola vērsties pret aploksnēm
Diena  11/03/04    Lai atklātu un mazinātu korupciju, krāpšanas gadījumus un valsts naudas nelietderīgu izlietojumu medicīnā, iespējams, jau nākamgad Veselības ministrijā (VM) sāks darboties jauna nodaļa, kas kontrolēs ārstniecības iestādes. "Esam pateikuši, ka aploksnes medicīnā pastāv, tātad kaut kas ir jāpasāk," teic VM pārstāvis Ainārs Čivčs. VM plāno izstrādāt arī korupcijas novē ršanas programmu. 
	Latvijas Pacientu tiesību biroja (LPTB) direktore Signe Dauškane ideju novērtēja atzinīgi: "Gribētos, lai tiešām sāk darboties reāls mehānisms." Viņa gan apšauba, vai VM ierēdņi bez īpašām pilnvarām spēs ko pasākt pret ārstiem, kuri izspiež naudu. 
	Nodaļa tiks veidota saskaņā ar Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) ieceri par iekšējo kontroles sistēmu katrā valsts institūcijā, atklāj VM valsts sekretārs Uldis Līkops. 
Aptauja ‑ Pacienti par korupciju 
‑  Ārstiem neoficiāli maksājuši 54% aptaujāto
‑  63% naudu devuši kā pateicību
‑  26% maksājuši, jo saņēmuši mājienu, ka tā jādara
‑  11% maksājuši, jo ārsts pieprasījis
(Latvijas Pacientu tiesību biroja pētījums 2002.g.).
Ārstu prasības aug straujāk par politiķu priekšlikumiem, kā pielikt naudu medicīnai 
Zane Zālīte,  Diena  11/04/04     Ārstu protesta akcijām vēršoties plašumā, Saeimā pārstāvēto labējo partiju politiķi ir vienoti jautājumā, ka mediķu algas jāpaaugstina, paralēli sakārtojot veselības aprūpes sistēmu. Kā varbūtējos finanšu avotus partiju pārstāvji visbiežāk min mazākus tēriņus citās jomās, kā arī budžeta ieņēmumu prognozes paaugstināšanu, kas ļautu medicīnas finansējumu nākamgad palielināt par 28-40 miljoniem latu. Uzskaitītas arī "neaizskaramās" jomas: paaugstināmie bērna kopšanas pabalsti un skolotāju algas. Vienlaikus gan tiek atzīts - tie ir tikai minējumi, galīgais lēmums būs jāpieņem jaunajai valdībai. 
	Veselības ministrija (VM) atzīst - arī tik liels budžeta pieaugums akūtākās problēmas medicīnā neatrisinās. Aprēķināts, ka medicīnas darbinieku algu divkāršošanai nepieciešams ap 90 miljonu gadā, taču pašreizējās mediķu prasības ir vēl augstākas, turklāt ir virkne citu vajadzību - par maz naudas atvēlēts kompensējamajiem medikamentiem, pacientu rindu saīsināšanai, ambulatorajai aprūpei u.c.
	Latvijas Ķirurgu asociācija (LĶA) trešdien nolēmusi pievienoties anesteziologu prasībai par 700 latu algu pirms nodokļu nomaksas, šādus ienākumus vēloties redzēt darba līgumos no 1.janvāra, vēsta LETA.
	LĶA arī izstrādājusi grafiku, kā pakāpeniski ķirurgu algām būtu jāaug līdz Ls 1200 uz papīra. Ja prasības netiks izpildītas, asociācijas biedri nobalsojuši par aiziešanu no darba - tad pacientiem valsts finansētajās ārstniecības iestādēs nebūs pieejama ne plānveida, ne arī neatliekamā ķirurģija. Jau pašlaik ķirurgi līdz ar anesteziologiem veic tikai neatliekamās operācijas, un iestādēs, kur notiek tikai plānveida ārstēšana, darba apjoms samazināts līdz 30%. Ja algas netiks paaugstinātas līdz 300 latiem, streikot piedraudējušas medicīnas māsas, dažādās protesta akcijās iesaistīties domā arī citas mediķu organizācijas. 
	Tikmēr par diskusiju objektu Saeimas deputātu vidū kļuvuši 40 miljoni latu - tos papildus atvēlot veselības aprūpei, nākamgad naudas apjoms pieaugtu par 15%, sasniedzot ap 285 miljonus latu. Ik gadu paaugstināt medicīnas finansējumu par 15% bija apņēmusies kritusī Induļa Emša (ZZS) valdība, taču Saeimas noraidītajā 2005.gada budžeta projektā solījums netika pildīts. "Mums jau bija rezervē varianti, kā pēc 1.lasījuma finansējumu paaugstināt," saka finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP). Ņemot vērā, ka valsts kase pildās veiksmīgi, varētu paaugstināt ieņēmumu prognozi. "Varētu pārskatīt arī ārzemju finansējumu, redzot, ka ne visi sektori to ļoti labi apgūst," teic ministrs, skaidrojot, ka runa ir par Eiropas Savienības (ES) strukturālo fondu līdzfinansējumu. Šim mērķim līdzekļi 2005.gadam ieplānoti pārāk optimistiski, uzskata arī bijušais finanšu ministrs, Eiroparlamenta deputāts Valdis Dombrovskis (JL). Pret līdzfinansējuma pārskatīšanu gan ir Augusts Brigmanis (ZZS), šos tēriņus līdz ar naudu zemniekiem minot "neaizskaramo" pozīciju vidū. 
	Pēc O.Spurdziņa teiktā, visas problēmas nākamgad diez vai izdosies atrisināt, taču, kombinējot dažādus avotus, atrastos papildu 28 līdz 30 miljoni latu. Ja nepieciešams vairāk, varētu aizņemties no ārvalstu kreditoriem - šādu piedāvājumu esot visai daudz. "Ja tā ir liela aizņemšanās, tad ir jābūt skaidrībai, kādas problēmas šī nauda atrisinās," teic ministrs, uzsverot, ka nevar iepludināt naudu sistēmā, neizvirzot konkrētus mērķus, kas ar finansējumu sasniedzami soli pa solim. Tam nepieciešams gan parlamenta, gan sabiedrības atbalsts, bet pirmām kārtām - nākamās valdības politisks lēmums, uzskata O.Spurdziņš. Bez sistēmas sakārtošanas par papildu līdzekļiem medicīnai nav gatavi runāt arī citi Dienas aptaujātie politiķi, atgādinot, ka tieši ārstu algām nauda iepriekš gan piešķirta, taču situācija medicīnā būtiski nav uzlabojusies.
Vai jāpalielina mediķu algas, un kur ņemt tam naudu?
Augusts Brigmanis (ZZS)
	Mēs atbalstām algu paaugstināšanu ārstiem, anesteziologiem, sanitāriem, medmāsām, ātrās palīdzības šoferiem - visiem! Bet mēs to visu atbalstām tikai un vienīgi tad, ja tiek reformēta sistēma. Līdzekļi ir jāiegulda, bet par konkrētām summām un procentiem nevaru pateikt. Politiķi tagad nedrīkst spodrināt savu spalvu, nosaucot kaut kādus ciparus un nepasakot, no kurienes naudu ņemt. Un rokas nost no zemnieku naudas, māmiņu algām, skolotāju algām! 
Māris Grīnblats (TB/LNNK)
	Jautājums par papildu līdzekļiem medicīnai jārisina, sastādot nākamā gada budžetu, pārskatot un koriģējot to, kā arī citādi sarindojot prioritātes. Tam, cik naudas piešķirt, jābūt jaunveidojamās koalīcijas kompromisa viedoklim, kas var būt nepatīkams citām nozarēm. Neapšaubāmi tas būs jaunās valdības uzticamības jautājums.
Aigars Kalvītis (TP)
	Tas nav tikai ārstu algu jautājums, ir jāsakārto medicīnas finansēšanas sistēma. Mēs atbalstām papildu līdzekļu piešķiršanu veselības aprūpei, tikai šobrīd nevar pateikt, cik - 10, 20 vai 60 miljonus. Tur būs jāskatās veselības ministram, kas ir tās akūtākās vajadzības - tik arī nākamajai valdībai būs jāmeklē. Tas būs viens no nākamās valdības svarīgākajiem uzdevumiem un arī pārbaudījumiem. 
Artis Kampars (JL)
	Pilnīgi skaidrs, ka ārstiem algas ir jāpaaugstina, vienlaikus sakārtojot medicīnas sistēmu, jo tagad rodas sajūta, ka medicīna apstāsies, ka ārsti vairs neārstēs. Atrast 90 miljonus algām būtu pagrūti, taču papildu 40 miljoni nākamā gada budžetā veselības aprūpei būtu reāli. Pirmkārt, ir vajadzīga politiskā griba tos meklēt. Man šķiet, ka aizdomīgi daudz naudas pašlaik ir piešķirts Satiksmes ministrijai. Līdz šim ar mediķiem nav bijis arī īsti saprotama dialoga, jo kompromisu atrast vienmēr ir iespējams. 
Dzintars Jaundžeikars (LPP) 
	Mēs piekrītam, ka ārstu algas ir jāpaaugstina, taču naudas piešķiršanai jānotiek paralēli ar sistēmas reformu. Pašlaik tiek runāts par papildu 40 miljoniem nākamā gada budžetā, un mēs esam gatavi diskutēt par šo ciparu. Ja kaut kur šī nauda ir jāatrod un kādam jāņem budžetā nost, tad LPP nepiekrīt māmiņu algu un ES fondu līdzfinansējuma samazināšanai. Citi varianti varētu būt vairāki - nākamā gada ieņēmumu prognozes paaugstināšana, privatizācijas līdzekļi, piemēram, Ventspils naftas valsts daļas vēl nav privatizētas, un citi.

Biznesā...

Kooperācijai nepietiek uzņēmības
Uldis Graudiņš,  Latvijas Avīze  10/29/04     Latvijai ir jāturpina atbalstīt kooperatīvu kustību, vairāk šajā darbā iesaistot pašvaldības, 14. oktobrī secināja starptautiskās konferences "Kooperatīvi - izaicinājumi un perspektīvas" dalībnieki. Eiropas Savienības valstīs kooperatīvi patlaban saražo 10% no kopprodukta, Latvijā daudz, daudz mazāk. 
	Konferences organizētāja, Hipotēku bankas Attīstības departamenta speciāliste Brigita Baltača ir viena no Latvijā pieredzējušākām kooperācijas un cilvēku sadarbības rosināšanas speciālistēm. Viņa ir piedalījusies gandrīz visu valstī izveidoto finanšu kooperatīvu veidošanā, kā arī vairākos ar cilvēku sadarbību saistītos starptautiskos projektos.
	Par cilvēku vienaldzību, nevēlēšanos mainīt situāciju un dzīvot labāk B. Baltača saka tā: - Mūsu valstī sabiedrība ir nepietiekami aicināta darboties līdzi dažādos procesos, kas skar ikvienu cilvēku. Cilvēks, kuru māc ikdienas rūpes, jūtas ne pārāk pārliecināts par sevi, viņš nevar saņemties un publiski kādu uzrunāt, viņam ir arī grūti atrast domubiedrus. Valsts noteikti par maz ir uzsvērusi ieguvumus no kooperācijas. Iespējams, ka vārdam "kooperācija" slikta pieskaņa ir tāpēc, ka PSRS laikā kooperatīvu veidošanas pamatprincips - brīvprātīga apvienošanās - tika ignorēts.
	Konferences dalībnieki atzina - lauku rajonos visi uzņēmīgie cilvēki jau ir izveidojuši savu biznesu vai darbojas atbildīgos amatos, kas nodrošina apmierinošu dzīves kvalitāti. Turklāt latvieši tiek uzskatīti par savrupniekiem, kuri vislabprātāk dzīvo savā saimniecībā.
	Valstī ir izveidotas daudzas nevalstiskās organizācijas, tomēr informācijas par citu valstu pieredzi neesot pietiekami. Turklāt Latvijā notiek sabiedrības noslāņošanās un tiem, kuriem dzīvē neklājas viegli, nav viegli atzīt, ka viņi ir nosacītie neveiksminieki. 
	Vēl viens iemesls vājajai cilvēku sadarbībai ir saskarsmes prasmju trūkums. Ļoti daudzi uzskata: ir mans un ir nepareizais viedoklis. Kooperatīvā ir jāprot uzklausīt arī citādi domājošos. Pieredze liecinot, ka daudziem vēlēšanās aktīvi darboties zūd pēc organizācijas juridiskās izveidošanas, tomēr īstais darbs tad tikai sākas. 
	Ļoti pamācošs ir pirms diviem gadiem Lielvārdes cilvēku īstenotais projekts (to atbalstīja Baltijas-Amerikas partnerattiecību fonds un Lielvārdes pašvaldība), kas bija vērsts uz sabiedrības līdzdalības veicināšanu. Projekta mērķis bija rīkot Lielvārdes iedzīvotāju sapulci, kuras laikā cilvēki vienotos par visnepieciešamākajiem darbiem un mēģinātu palīdzēt tos īstenot.
	Darba grupa, kurā laimīgā kārtā bija cilvēki, kam rūp viņu pilsētā notiekošais, izveidoja aptaujas anketu, bet aptauju veica skolēni, kuriem šis darbs bija ļoti interesants un noderīgs - viņi uzzināja daudz jauna par pilsētā notiekošo un dažādu grupu (vientuļie cilvēki, vecie cilvēki, uzņēmēji un citas grupas) cilvēkiem, kas dzīvo līdzās. Vissvarīgākais, ka Lielvārdes cilvēki tika uzrunāti personiski. Viņi saprata, ka kādu interesē viņu domas. 
	No 3000 anketām tika aizpildītas 1000. Sapulcē lielvārdieši izteica 800 priekšlikumus, tostarp daudzi bija līdzīgi. Sapulcē priekšlikumu grupām izveidoja atbalstītāju grupas. Piemēram, atbalstīja dežūras pie gājēju pārejas, kas ved uz skolu. 
	Vissvarīgākais ir tas, ka pēc tam, kad nauda dažādu projektu īstenošanai bija beigusies, lielvārdieši izveidoja savu atbalsta fondu, kas 29. oktobrī atzīmē pirmā darbības gada jubileju. Fondam naudu ziedo arī uzņēmēji, kuri saprot - tas ir izdevīgi, jo cilvēki un pašvaldība atbalstu tāpat prasīs viņiem. Patlaban no fonda atbalstu savas ieceres īstenošanai pilsētas labā var saņemt ikviens cilvēks, kas pierāda sabiedrības guvumu. 
	Par to, kā kooperatīvs laukos var palīdzēt cilvēkiem, stāstīja lauksaimnieku kooperatīvās sabiedrības "Dzēse" valdes priekšsēdētājs Māris Petrevics. 
	Šo kooperatīvu Izveidoja pirms septiņiem gadiem, kad bankrotēja piena pārstrādes uzņēmums "Kurzemes piens". - Tolaik neņēmām vērā muļķīgos saukļus, ka kooperatīvs tas pats kolhozs vien ir, veidojām kooperatīvu pēc rietumvalstu parauga, - atceras M. Petrevics. 
	Viņš teic, ka kapitālismā katram ir jācīnās par sevi, un vaicā: kā mazais saimnieks ar piecu septiņu govju lielu ganāmpulku var sevi aizstāvēt? Patlaban "Dzēsēs" biedri par pienu saņem tikpat lielu maksu kā lieli piena ražotāji. 170 cilvēki, tostarp 159 ir arī krājaizdevu sabiedrības biedri, kura darbību sāka pirms trīs mēnešiem, 
	M. Petrevics: - Vislielākā problēma ir cilvēku apziņa. Latvijā kooperatīvu veido tad, kad ir bezizeja. Jāsecina, ka patlaban vēl nav tik slikti. Otrs samezglojums ir kooperatīva vadītājs. Visi aktīvie cilvēki laukos nodarbojas ar savu biznesu, nevar atrast vadītāju. Viņam jābūt lielam entuziastam, kooperācijai ir jābūt vadītāja sirdslietai. Citādi vadīt cilvēkus, tostarp lielsaimniekus, kuriem ir atšķirīgi viedokļi, nevar. 
	Latvijā darbojas vairākas lauksaimniekus un amatniekus apvienojošas organizācijas, tostarp Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padome, kurā apvienojušās 52 sabiedriskās organizācijas, sešas daudznozaru organizācijas, 37 nozaru asociācijas un biedrības.
	Veiksmīgi darbojošos ražotāju kooperatīvu Latvijā ir maz. Ļoti spēcīgu organizāciju ir izveidojusi arī Latvijas Amatniecības kamera, kas pārstāv septiņas arodu grupas un 159 amatus, aptver 45 profesionālās biedrības, 18 reģionālās organizācijas, 6000 mazos uzņēmējus.
	B. Baltača uzsver - kooperācijas atbalstīšanā ļoti daudz neizmantotu iespēju ir pašvaldībām, kas ar kooperatīvu palīdzību var risināt daudzus sociālus un ekonomiskus jautājumus. Turklāt atbalsts kooperatīvu veidošanai neprasa lielu naudas ieguldījumu.
Uzziņa
Kooperatīvu ietekme pasaules ekonomikā
- Katrs trešais Amerikas Savienoto Valstu pilsonis ir kāda kooperatīva biedrs. 
- Gandrīz visa Zviedrijas mežu industrija ir kooperatīvu pārziņā.
- Gandrīz visi Dānijas cūkgaļas un piena pārstrādes uzņēmumi ir kooperatīvi, tātad piena ražošanā un cūkkopībā iegūtā peļņa paliek Dānijas zemniekiem.
- Lielākā Eiropas banka "Credit Agricole" pieder Francijas zemnieku kooperatīviem, bet viens no pasaulē lielākajiem investīciju namiem "Zenkyoren" - Japānas zemnieku daudzfunkcionālajiem kooperatīviem.
- Visa kviešu raža Kanādā tiek pārdota ar lauksaimnieku kooperatīvu starpniecību.
- 45 procenti Igaunijas cilvēku dzīvo kooperatīvajos namos.
- Amerikā darbojas vairāk nekā 1000 elektrifikācijas kooperatīvu, kas apkalpo vairāk nekā pusi elektrolīniju un ar strāvu par pašizmaksu apgādā vairāk nekā 12 miljonus māju un uzņēmumu. Kooperācija sekmīgi pārņem telekomunikāciju, veselības aprūpes, izglītības un citas nozares.
- Starptautiskā kooperatīvu alianse apvieno vairāk nekā 800 miljonus biedru un pārstāv 120 dažādus kooperācijas veidus visos kontinentos.
- Vien no mums ir atkarīgs, vai un kad Latvijai pienāks tie laiki, kad mēs pievienosimies šai varenajai kustībai, kas savus biedrus atbrīvo no nabadzības un atpalicības.
Avots: Jānis Kučinskis "Kooperācijas attīstība Latvijā un pasaulē"
Autorus pārsteidz pieaugošais atbalsts "pirātisko" ierakstu iegādei
LETA  10/31/04      Latvijas Autoru apvienības (LAA) pārstāvjus pārsteidzis Latvijas iedzīvotāju pieaugošais atbalsts "pirātisko" audio ierakstu un datorprogrammu iegādei. LAA valdes loceklis Valts Pūce atzina, ka SKDS veiktā pētījuma rezultāti kopumā atbilst viņa prognozēm, taču komponistu pārsteidzis galvenais secinājums - tas, ka "pirātus" atbalsta arvien vairāk. 
	"Aptaujas dati, starp citu, liecina, ka pirātismu par pieņemamu vairāk atzīst cilvēki ar zemāku izglītību - tātad, domājams, ar mazākiem ienākumiem, un, domājams, ar mazāku vai nekādu izpratni par civilizētu uzņēmējdarbību un ekonomiku," piebilda Juris Kulakovs. 
	Tā kā "pirātisms" pastāv arī attīstītajās valstīs, tomēr mazākā apjomā, pēc Kulakova domām, situācija varētu mainīties līdz ar vispārēju sabiedrības morāles, izglītotības un labklājības līmeņa celšanos. 
	Pūce problēmas sakni nesaskata tik daudz sabiedrības nezināšanā vai neizglītotībā, bet gan audio ierakstu kompaktdisku formāta cenā, kas, pēc viņa domām, Latvijas pircējam ir neadekvāti augsta. 
	"Tieši tirgotāju uzliktās cenas būtu jāpārskata. To pierāda piemērs ar manu pēdējo disku - mūziku no izrādes "Ronja - laupītāja meita". Ar izplatītājiem rūpīgi domājām, kā pazemināt ieraksta cenu, līdz izlēmām, ka tā būs trīsarpus lati. Drīz redzēju, ka veikalā šo disku pārdod par astoņiem latiem. Rodas jautājums, kāpēc bodnieks grib nopelnīt daudz vairāk nekā tie, kas ierakstu radījuši. Samazinot veikala cenas, mazinātos atbalstītāju skaits pirātiskiem ierakstiem," uzskata Pūce. 
	Pēc AKKA/LAA rīcībā esošās informācijas, vairumtirdzniecības cena latviešu mūzikas ierakstiem kompaktdiska formātā ir aptuveni trīsarpus līdz četri lati, bet ārzemju mūzikas ierakstiem - aptuveni seši līdz septiņi lati. Disku cena kļūst krietni augstāka, kad tie nonāk mūzikas veikalu plauktos, tomēr autors sev pienākošos atlīdzību saņem no krietni zemākās vairumtirdzniecības cenas. 
	Jau ziņots, ka, saskaņā ar tirgus un sabiedriskās domas izpētes centra SKDS veiktās aptaujas rezultātiem, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, palielinājies to iedzīvotāju skaits, kuri uzskata, ka nelicencētu audio ierakstu un datorprogrammu iegāde ir attaisnojama. Šādu uzskatu augustā pauduši 41,8%, kas ir augstākais rādītājs pēdējo gadu laikā. 
	2000.gadā nelicenzētu audio ierakstu un datorprogrammu iegādi atbalstīja 34,2%, 2001.gadā - 35,9%, 2002.gadā - 34,9%, bet 2003.gadā - 38,6% iedzīvotāju. 
	Šā gada augustā veiktā aptauja liecina, ka nelicencētu audio ierakstu un datorprogrammu iegādi par pilnībā attaisnojamu atzīst 13,6% aptaujāto, bet 28,2% šādas aktivitātes atbalsta daļēji. 25,4% uzskata, ka drīzāk "pirātiskos" ierakstus un datorprogrammas nevajadzētu pirkt, bet 19,8% ir pilnībā noraidoša attieksme šajā jautājumā. Vēl 13,1% nevarēja formulēt savu viedokli. 
	Aptauja rāda, ka vīrieši biežāk nekā sievietes atbalsta "pirātisku" ierakstu un datorprogrammu lietošanu - attiecīgi 46,8% un 37,4%. Arī iedzīvotāju vecums ietekmē nostāju šajā jautājumā - ja vecuma grupā no 18 līdz 24 gadiem nelicenzētu audio ierakstu un datorprogrammu iegādi atbalsta 63% respondentu, tad vecuma grupā virs 55 gadiem - tikai 20,9%. Iedzīvotāji ar augstāko un vidējo izglītību retāk nekā pamatizglītību guvušie atbalsta "pirātisko" ierakstu un datorprogrammu pirkšanu. 
	Aptauja rāda, ka vislielākais atbalsts nelicencētu audio ierakstu un datorprogrammu iegādei ir Latgalē - 44,8%, bet mazākais Rīgā - 39,3%. 
Uzņēmumi aug kā sēnes pēc lietus
Dienas Bizness  11/02/04     Latvijā ir sācies jaunu uzņēmumu dibināšanas bums, jo šā gada 10 mēnešos ir reģistrēts vairāk jaundibinātu uzņēmumu nekā katrā atsevišķā gadā pēdējo piecu gadu laikā.
	Šogad (līdz 1.novembrim) Latvijā ir reģistrēti 8267 jaundibināti uzņēmumi, kas ir par 574 uzņēmumiem jeb 7.5 % vairāk nekā visā 2003. gadā kopā. To rāda SIA Lursoft pēc LR Uzņēmumu reģistra informācijas apkopotie dati. "Faktiski šogad jaunus uzņēmumus dibina par apmēram 35 % vairāk nekā pērn, un tas ir vairāku faktoru ietekmes rezultāts," tā jaundibinātu uzņēmumu reģistrācijas pieaugumu raksturo LR Uzņēmumu reģistra galvenais valsts notārs Jānis Endziņš. Viņš norāda, ka jaunu uzņēmumu dibināšanas kāpuma pirmais priekšvēstnesis bija jau 2003. gads. Ietekmējis fakts, ka Latvija ir iestājusies ES, jo tas pavēra jaunas biznesa iespējas, kļuva pieejami ES struktūrfondu līdzekļi. ES ietekmē jaunu uzņēmumu dibināšanas tendence varētu saglabāties arī perspektīvā, jo vidēji ES uz 1000 iedzīvotājiem ir vairāk uzņēmumu (ap 60) nekā Latvijā šobrīd (zem 20), skaidro J. Endziņš. Sava nozī me ir arī tautsaimniecības attīstībai Latvijā, jaunu uzņēmumu reģistrācijas procedūras vienkāršībai un valsts atbalstam uzņēmējdarbībā. Tiesa, nav iespējams pateikt, kādās jomās īsti darbosies šogad reģistrētie uzņēmumi, jo Komerclikums ļauj nenorādīt savus darbības veidus, skaidro J. Endziņš. Viņš atzīmē, ka darbojas princips - atļauts ir viss, kas nav aizliegts, un tāpēc jebkurš uzņēmums varēja nodarboties ar jebko neatkarīgi no tā, vai konkrētais darbības veids ir vai nav norādīts statūtos. 
Latvijai cerības iegūt Ziemeļeiropas gāzes vadu
Juris Paiders, Gundega Skagale,  NRA  11/04/04    Francija sola atbalstīt Ziemeļeiropas gāzes vada būvniecību caur Latviju, liecina Neatkarīgās rīcībā esošā Francijas ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministra Nikolā Sarkozī vēstule ar priekšlikumiem palielināt abu valstu ekonomisko sadarbību.
	Pagaidām plānots, ka Krievijas gāzes vadu ierīkos no Sanktpēterburgas cauri Baltijas jūrai līdz Vācijas pilsētai Rostokai. Ziemeļeiropas gāzes vada projekta kopējā vērtība ir 3,1 miljards dolāru (1,68 miljardi latu). Taču a/s Latvijas gāze un Latvijas amatpersonas vairākkārt paudušas ieinteresētību, lai projekta īstenotāji mainītu savus plānus un Ziemeļeiropas gāzes vads ietu caur Latvijas teritoriju.
	"Lai Latvija realizētu šādu projektu, ir svarīgi iegūt Eiropas pretimnākšanu. Francijas atbalsts ir ārkārtīgi nozīmīgs. 
	Ja Latvijas projektu atbalsta viena no Eiropas lielvalstīm, tas varētu pozitīvi ietekmēt arī citu ES dalībvalstu pozitīvo attieksmi," Neatkarīgajai teica nu jau kritušās valdības ekonomikas ministrs Juris Lujāns.
	6. oktobrī ekonomikas ministrs Juris Lujāns Parīzē tikās ar Nikolā Sarkozī un izteica priekšlikumu, ka Francija varētu atbalstīt Krievijas-Vācijas gāzes vada būvi caur Latvijas teritoriju.
	Šonedēļ ir saņemta Nikolā Sarkozī atbilde, kurā teikts: "Attiecībā uz gāzes vada izbūvi, kas savieno Krieviju ar Vāciju, Francija kopumā atbalsta Transeiropas tīklus enerģētikas nozarē. Iepriecinoši ir tas, ka vairāki Francijas uzņēmumi jau ir izrādījuši interesi tieši par šo projektu. Ņemot vērā nozīmīgumu, kādu Latvija piešķir gāzes vada posmam savā teritorijā, es lūdzu saviem dienestiem izvērtēt šo alternatīvu sākotnējai shēmai par tīkla izbūvi zem Baltijas jūras."
	Pārtulkojot Francijas valsts ministra teikto no diplomātiskās valodas, Francija liek saprast, ka tā varētu atbalstīt Latvijas priekšlikumu par gāzes vadu, ja Francijas uzņēmumi varēs piedalīties tā modernizācijā. No gāzes vada būvniecības cauri Latvijas teritorijai iegūtu ne tikai Latvijas gāze (LG). "Ja gāzes vads šķērsos Latvijas teritoriju, tad varētu tikt izmantotas vairāk nekā desmit potenciālās dabiskās gāzes glabātavas," sacīja LG preses sekretārs Vinsents Makaris.

Izglītībā...

Skolā mācās attiecības
Evija Cera, NRA    11/04/04     Latvijas sabiedrības modelis miniatūrā - tā divplūsmu skolas raksturotas Baltijas Sociālo zinātņu institūta pētījumā Divplūsmu skolas kā bilingvālās izglītības piemēra novērtējums.
	Visvairāk divplūsmu skolu ir Latgalē (44) un Vidzemē (30), turklāt vairāk nekā puse - 19 - no Vidzemē esošajām mācību iestādēm atrodas Rīgas rajonā. Arī Carnikavas pamatskola ar 300 skolēnu un 30 pedagogu lielo kolektīvu ir divplūsmu skola. Tiesa, pakāpeniski skolēnu skaits krievu plūsmā samazinājies, un tagad tikai trijās - 7., 8. un 9. - klasēs atsevišķi mācās latviešu un mazākumtautību bērni, Neatkarīgajai stāsta skolas direktore Inta Lemešonoka. 
	Kopā šajās trīs klasēs mācās aptuveni 30 citu tautību skolēnu, un "visi labi runā latviski un ir pilnībā integrējušies". Mācības šiem bērniem notiek bilingvāli kopš 5. klases un 8. klasē vairāki priekšmeti tiek mācīti tikai latviešu valodā. Direktore ir pārliecināta, ka viņas audzēkņiem, aizejot uz citas skolas 10. klasi, nebūs problēmu mācīties valsts valodā. To apliecināja arī 7. klases audzēknis Aleksandrs Ņesterovs. Mājās un ārpus skolas viņš runā krieviski, bet ar klasesbiedriem - latviešu valodā. Saša nemācās krievu plūsmas klasē, bet gan latviešu, kurā kopā ar viņu ir vēl seši citu tautību bērni. Mācīties latviski viņam problēmas nesagādājot, tikai "jācenšas vairāk". Par saistošākajiem priekšmetiem zēns sauc krievu valodu un ētiku, viņam padodas teātra spēle un daiļrunāšana. Puisis atzīst, ka reizēm starp skolasbiedriem gadoties kāds strīdiņš, taču nekad saķeršanās nav notikusi nacionālu jautājumu dēļ. 
	Visi pasākumi skolā notiek latviešu valodā, taču arī citu tautību bērniem iespējams parādīt savu tradīciju bagātību. Īpaši skolas direktore izceļ ar Sabiedrības integrācijas fonda atbalstu īstenotos vērienīgos projektus par Lieldienu, Ziemassvētku un Jāņu svinēšanu. Rezultātā tapušas vitrāžas, pavārgrāmatas un citi darbi. I. Lemešonoka stāsta, ka bijis interesanti uzzināt, kā latviskos svētkus savās ģimenēs svin krievi, moldāvi, ukraiņi. 
	Direktore divplūsmu skolu uzskata par labu piemēru izglītības sistēmā, taču nedomā, ka visām skolām ar krievu mācību valodu jākļūst par divplūsmu izglītības iestādēm. "Vecākiem ir jāsniedz izvēles iespēja," viņa uzskata, pieļaujot, ka vieniem labāk patiktu bērnus sūtīt skolā, kurā saskaras divas mentalitātes, bet citi par piemērotāku atzīst skolu ar vienu dominējošo nacionalitāti un valodu. 
	Izglītības un zinātnes ministra padomnieks mazākumtautību jautājumos Sergejs Ancupovs atzina, ka vienotu vērtējumu par visām divplūsmu skolām izteikt nav iespējams. Skolās, kurās īsteno mācību programmas latviešu un mazākumtautību valodā, pēc padomnieka domām, vienkāršāk nodrošināt noteiktu mācību priekšmetu pasniegšanu valsts valodā. "Nedzīvojam monoetniskā sabiedrībā, daudzvalodu vide Eiropā ir normāla parādība." S. Ancupovs divplūsmu skolas min kā pozitīvu piemēru, raugoties no sabiedrības integrācijas aspekta. Tomēr par tām ir arī cita pieredze, kas veidojusies padomju laikos, tāpēc "nevar teikt, ka viss ir skaisti vai viss ir slikti". 
Fakti 
Divplūsmu skolu skaits reģionos 2004. gadā 
- Latgale 44 
- Vidzeme 30 
- Kurzeme 7 
- Zemgale 17 
- Rīga 7 
Nav/ir vajadzīgs
Arno Jundze,  NRA  11/04/04     Vakar (otrdien) pēcpusdienā notika radošā vidusskolēnu konkursa Ko tu zini par Kārli Skalbi žūrijas komisijas sēde, un, uzreiz jāteic, skeptiķu smīniņš, augusta beigās lasot grūtos konkursa jautājumus, "uz kuriem atbildi taču nevarot sniegt pat filoloģijas zinātņu doktors", bijis nevietā.
	Jautājums, vai tad Skalbe šodien kādu jaunieti maz interesē, nepastāv - žūrijas komisija nepilna pusotra mēneša laikā saņēma ap divsimt darbu no visas Latvijas. Par pārsteigumu konkursa rīkotājiem tajā piedalījās ne tikai latviešu skolu audzēkņi, bet arī mazākumtautību skolu pārstāvji. Lai gan uzdoto jautājumu grūtības pakāpe bija augsta, darbos sniegtās atbildes bija izsmeļošas un pat pārsteidzoši plašas - dažu konkursantu pētījumu apjoms sasniedza pat astoņdesmit lappuses.
	Žūrijas lēmums taps paziņots konkursa svinīgajā noslēguma ceremonijā šosvētdien pulksten 14 Rīgas Latviešu biedrības namā, bet, īsumā apkopojot, var runāt par vairākām pozitīvām tendencēm, kuras bija vērojamas iesniegtajos darbos. 
	Vispirms jau ārkārtīgi lielā vidusskolēnu aktivitāte apliecina - šādiem konkursiem jākļūst par ikgadēju un tradicionālu pasākumu. Runas par to, ka jaunajiem cilvēkiem par latviešu klasisko kultūru neesot nekādas intereses, ir vistīrākā izdoma. Konkurss pierāda - interese ir, turklāt tā savienota ar jaunu un mūsdienīgu skatījumu uz pagātni.
	Otrs pozitīvais moments - Latvijas jaunā paaudze patiešām dzīvo informācijas laikmetā. Skolēnu prasme nelielā laika posmā iegūt informāciju, to atlasīt un apstrādāt ir cieņas vērta. Dažos darbos izmantoti materiāli, kas teorētiski Latvijā pieejami un zināmi šauram speciālistu lokam, bet praksē izrādās sastopami novadu skolu audzēkņu pētījumos.
	Trešā lieta - latvieši joprojām ir rakstītāju tauta. Konkursā iekļautais radošais uzdevums - turpināt kādu Kārļa Skalbes pasaku - izrādījās tā lielākā veiksme, apliecinot, ka jaunu un talantīgu rakstnieku deficīts tuvākajā laikā nebūs izjūtams. Radošu, labā valodā uzrakstītu un dažbrīd pat Kārļa Skalbes manierē stilizētu daiļdarbu daudzums pārsteidza pat daudz pieredzējušos žūrijas locekļus, kuriem mēneša laikā nācās izvērtēt darbus vairāku tūkstošu lappušu kopapjomā.

Kultūrā...

Jaunas izstādes
Ilze Zveja,  NRA  11/02/04     Galerijā Bastejs kopš vakardienas skatāma Agates Apkalnes personālizstāde Buļļu iela 50. Izstādes moto: Soļi. Tas Pastnieks. Smaržo pēc lietus. Samirkusi pastkarte... Grafiķe pievēršas personiskai korespondencei.
	- Ivonnas Veihertes galerijā 3. novembrī aplūkojama Roberta Dinera un Lilijas Dineres izstāde Bronzas koks. Lai arī mākslinieki strādā dažādās mākslas nozarēs, apvienojot tēlniecību un glezniecību, radīti ciļņi un skulptūras. Sadarbībā radies astrāls mākslinieks Erelde, kas uzskatāms par darbu īsteno veidotāju.
	- Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā no 3. novembra apskatāma Viļa Rīdzenieka unikālā lielformāta oriģinālfotogrāfija Latvijas Republikas proklamēšana 1918. gada 18. novembrī. Muzejs izstāda fotogrāfiju reizi gadā.
	- Raiņa un Aspazijas vasarnīcā Jūrmalā 4. novembrī atklās izstādi Indulis un Ārija. Izstāde rāda Raiņa jaunības traģēdiju no dzejnieka radošās laboratorijas, vēstures, folkloras, pasaules klasikas tradīciju un teātra vēstures skatupunktiem. Krājuma bagātās Raiņa kolekcijas materiāli apvienojas ar spilgtu vizuālu atveidu.
	- Galerijā Māksla XO no 5. novembra aplūkojama mākslinieces Helēnas Heinrihsones gleznu izstāde Vasaras sejas. "Ķermeņus un galvas, rozes un citas lietas gleznās var bezgalīgi sakārtot. Tā veidojas pasaules, kur es droši jūtos," stāsta māksliniece.
	- Ogres Vēstures un mākslas muzejā 5. novembrī atklās karikatūrista Agra Liepiņa un fotogrāfa Ata Ieviņa izstādi Sex un mazpilsēta. 2004. gads Latvijā izsludināts par vīrieša pašapziņas celšanas gadu ar saukli "Galvu augšā!", lai gan nav dzirdēts par kādiem konkrētiem pasākumiem vīriešu pašapziņas celšanai. 
	- Latvijas Mākslinieku savienības galerijā un Valsts Mākslas muzeja mazajā zālē 5. novembrī atklās izstādes, kuras veido darbi no kolekcionāra Mati Miliusa (Igaunija) kolekcijas. Būs skatāmi igauņu, lietuviešu, latviešu un krievu mākslas nonkonformistu darbi. Kopš 1963. gada M. Miliuss veidojis 59 izstādes, viņa kolekciju Igaunijā atbalsta valsts un pēc kolekcionāra aiziešanas kļūs par Tartu Mākslas muzeja kolekcijas sastāvdaļu.
	- Latvijas Nacionālās bibliotēkas Bērnu literatūras centrā 5. novembrī atklās izstādi Krievu bērnu un mācību grāmatas 2002. -2004. Tā ir Krievijas bērnu aktuālā grāmatniecība miniatūrā. Izstādi rosināja Bērnu grāmatu klubs (Maskava) kopā ar Krievijas Valsts bērnu bibliotēku un Krievijas Grāmatizdevēju asociāciju.
	- Valsts leļļu teātrī 5. novembrī atklās izstād Čehu leļļu teātris. Leļļu ekspozīcijā vēsture no 17. gadsimta vidus, kad leļļu teātri pārsvarā spēlēja ar marionetēm, līdz leļļu dažādībai 20. gs.
Filma "Pitons" iegūst balvu Denverā
LETA  11/03/04    Kinorežisores Lailas Pakalniņas filma "Pitons" kopā ar horvātu režisora Zrinko Oresta filmu "Šeit" ieguvusi Kšistofa Kešļovska vārdā nosaukto balvu par labāko filmu 27. Denveras starptautiskajā filmu festivālā AS V, informēja Latvijas Nacionālā kinematogrāfijas centra ārvalstu sakaru vadītāja Ieva Pitruka.
	Oktobra beigās notikušajā filmu festivālā kopumā tika izrādītas 189 filmas no visas pasaules, filmu parādē piedalījās 110 aktieri un režisori. Pilsētas skatītāji un viesi šogad izrādījuši īpašu interesi par filmu programmu, jo deviņdesmit sešos seansos visas biļetes bijušas pilnībā izpārdotas. 
	Filmu "Pitons" turpinās izrādīt ārzemēs ‑ drīzumā tā būs redzama arī Bangladešā un Indijā.

 L a i k s 
ir rudenīgi skaists – 
nav ne lietains,  ne mitrs, ne 
drēgns. Rīti gan ir diezgan auksti, 
jo pa naktīm ir salnas, taču dienas ir 
saulainas un termometra stabiņš ap-
stājies pie +8oC atzīmes. Zemi klāj 
biezs lapu paklājs – tikai dažas 
lapiņas vēl spītīgi turas 
koku zaros...

Anda Jansone, trešdien 3. nov.