K a s   j a u n s	
Nr. 369:   2004.g. 21.- 28. oktobris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē...

Brisele nevienu jauno valsti 
neatzīst par gatavu eiro 
Sanita Jemberga Briselē,  Diena  10/21/04    Eiropas Komisija (EK) trešdien slavēja 10 jaunās valstis par reformām ceļā uz kopējās Eiropas valūtas ieviešanu, taču nevienu no tām neatzina par gatavu šobrīd pievienoties eirozonai un atteicās prognozēt, kuras no tām kritērijus varētu izpildīt pirmās un kad. Lai Latvija spētu ilgtermiņā ievērot eirozonas kritērijus, Eiropas Centrālā banka kā svarīgākos uzdevumus izvirza stingras budžeta politikas īstenošanu un straujo kreditēšanas tempu samazināšanu. 
	"Šobrīd nav gatava neviena un diez vai tas kādam ir pārsteigums," teica ekonomikas un monetāro lietu komisārs Hoakins Almunija. "Iestāšanās kritēriju izpilde no tām ir prasījusi milzīgas pūles, bet ceļš uz eiro prasa darīt vēl vairāk."
	Lai gan teorētiski pirmais iespējamais pievienošanās termiņš eirozonai ir 2007.gada 1.janvāris, valstīm pirms tam vismaz divus gadus jādarbojas valūtas kursa mehānismā ERM II, kas prasa vietējās valūtas kursam pret eiro nesvārstīties vairāk kā 15% robežās. Tikai trīs — Igaunija, Lietuva un Slovēnija — kopš jūnija ir tā sastāvā. 
	EK ziņojumā, kas pirmo reizi novērtē 10 jauno valstu sasniegto attiecībā pret eiro kritērijiem, redzams, ka lielākās problēmas sagādā turēšanās inflācijas robežās un pārmērīgā budžeta deficīta novēršana. Eirozona prasa, lai inflācija nepārsniegtu skaitli, kāds bijis trim eiro valstīm ar mazāko inflāciju (šogad augustā 2,4%), un tikai četras — Čehija, Igaunija, Kipra, Lietuva spējušas to izpildīt. Latvijā gada inflācija augustā bijusi 4,9%. 
	EK norāda, ka inflācija vairākumā valstu sākusi augt 2003.gada vasarā, ko veicināja sliktās ražas dēļ augošās pārtikas cenas, dažu pakalpojumu cenu liberalizācija, kā arī PVN un akcīzes nodokļu palielināšana. Kāpums turpinājies 2004.gadā, kad to galvenokārt noteikuši nodokļu, īpaši PVN un akcīzes, palielinājumi ES prasību dēļ. Dažās valstīs liels iespaids bijis tālākai pakalpojumu cenu brīvlaišanai un naftas cenu kāpumam. 
	Tikai Lietuvā, Latvijā, Igaunijā un Slovēnijā budžeta deficīts ir mazāks nekā ES noteiktie 3% no iekšzemes kopprodukta. Vieglāk ir ar ilgtermiņa procentu likmju atbilstību prasītajam (augustā 6,4%), ko spēj izpildīt deviņas, Latviju ieskaitot.
	Latvija, kas cer pievienoties eiro 2008.gadā, no pieciem kritērijiem patlaban izpilda divus — budžeta deficīts un ilgtermiņa procentu likmes ir normas robežās, bet tā izkrīt inflācijā, dalībā ERM II un centrālo banku regulējošo likumu atbilstībā (tie vēl neparedz bankas integrāciju eirosistēmā). Lai gan šogad budžeta deficīts tiek prognozēts 2% robežās, tas var īstenoties spēcīgās ekonomiskās izaugsmes un nodokļu ieņēmumu dēļ, kas pārsniedz prognozētos, taču papildu ienākumu nenovirzīšana deficīta segšanai esot pretrunā ES ieteikumiem. 
Pabriks sola izskaidrot jauno ES konstitūciju 
Gunta Sloga,  Diena  10/23/04     Latvijas parlaments jau līdz nākamā gada rudenim, visticamāk, būs ratificējis Eiropas Savienības (ES) konstitucionālo līgumu, kuru 25 Savienības valstu vadītāji plāno oficiāli parakstīt nākamnedēļ, piektdien žurnālistus informēja ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). Viņš solīja arī drīzumā sākt plašu Latvijas sabiedrības informēšanas kampaņu par ES konstitūciju un atgādināja, ka šis dokuments nebūs augstāks par Latvijas Satversmi.
	"ES konstitūcijas ratifikācija atbilst Latvijas nacionālajām interesēm — tā vairos valsts drošību, padarīs efektīvāku lēmumu pieņemšanu, un tas ir arī solis pretim solidārākai un iecietīgākai Eiropai," uz žurnālistu lūgumu minēt galvenos argumentus, kādēļ Latvijai vajadzētu ratificēt ES konstitucionālo līgumu, atbildēja A.Pabriks. Ministrs pauda pārliecību, ka Latvijā nav nepieciešams referendums par konstitūcijas ratifikāciju. Tā vietā viņš sola pēc nākamnedēļ plānotās konstitucionālā līguma parakstīšanas īstenot plašu izskaidrošanas kampaņu. Viņaprāt, tieši diskusija par konstitūciju vairos Latvijā izpratni par ES. Saeima konstitucionālo līgumu varētu ratificēt nākamā gada maijā vai rudenī pēc vasaras brīvdienām.
	A.Pabriks arī cer, ka tieši pēc jaunās ES konstitūcijas pieņemšanas tiks pavērts ceļš daudz labākai Savienības valstu ārpolitikas nostādņu koordinēšanai. 
	Pēc parakstīšanas konstitūciju jāratificē visām dalībvalstīm. Vismaz 10 no tām paziņojušas, ka rīkos referendumu par dokumenta ratifikāciju.
Uz Irāku dodas 19 NBS virsnieki un instruktori
NRA  10/26/04    Lai nomainītu Latvijas karavīru kontingenta vadību, uz Irāku vakar devās 19 Nacionālo bruņoto spēku (NBS) virsnieki un instruktori, kā arī jaunais vienības komandieris. 
	Plānveida rotācijas kārtībā Irākā mainīsies Latvijas kontingenta komandējošais sastāvs, štāba virsnieki un instruktori visās trijās bāzēs, kur atrodas latvieši – Babilonā, Hillā un Bagdādē. 
	Šobrīd Irākā dienesta pienākumus pilda 133 NBS karavīri. Jau vēstīts, ka Latvija, tāpat kā pārējās koalīcijas valstis, pakāpeniski samazinās savu kontingentu Irākā. Pēc novembra rotācijas Irākā būs par 23 Latvijas miera uzturētājiem mazāk – 110 karavīri. 
	NBS pārstāvji pagaidām atsakās komentēt Polijas aizsardzības ministrs Ježija Šmajdziņska paziņojumu, ka Polijas armijas pilnīga izvešana esot plānota 2005. gada decembrī. Nav skaidrs, kāda būs mūsu rīcība, ja poļi to izdarīs.
EP vadošās frakcijas vadītājs 
neizslēdz Ūdres nomaiņu EK sastāvā
LETA  10/27/04     Eiropas Parlamenta (EP) vadošās frakcijas Tautas partiju grupas vadītājs Hanss Gerts Poterings, trešdien runājot par iespējamajām pārmaiņām jaunajā Eiropas Komisijā (EK), minējis arī Latvijas izvirzīto komisāri Ingrīdu Ūdri (ZZS), norāda aģentūras LETA avoti Eiropas Parlamentā (EP). 
	Trešdien preses konferencē Poterings uzsvēris, ka svarīgi ir nevis izolēt vispretrunīgāko jaunās EK pārstāvi, Itālijas izvirzīto Roko Butiljoni, bet pārvērtēt visu komisiju kopumā. Runājot par iespējamajām pārmaiņām, Poterings minēja arī enerģētikas komisāru Lāslo Kovāču no Ungārijas, Ūdri un konkurences komisāri Nēliju Krusu no Nīderlandes.
	Svarīgi, ka Barrozu uzņēmās iniciatīvu, nevis vienkārši reaģēja uz EP nostāju, - tas parāda viņa vadītāja spējas un vēlmi veidot spēcīgu komisiju, norāda Tautas partiju grupas vadītājs.
	"Mēs šobrīd piedzīvojam ES politikas parlamentarizāciju, kaut kas tāds nebūtu varējis notikt tikai pirms nedaudziem gadiem," uzsvēris Poterings.
	Kā ziņots, jaunais EK prezidents Barrozu trešdien stundu pirms paredzētā uzticības balsojuma EP paziņoja, ka viņš atsauc savu piedāvāto EK sastāvu.

Valdībā, partijās, un tiesā ...

Emsis: Valdībai būs jāatkāpjas, 
ja tā nepieņems struktūrplānu 
LETA  10/21/04     Valdībai būs jāatkāpjas, ja netiks pieņemta ambulatorās un stacionārās veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju attīstības programma jeb struktūrplāns, trešdien žurnālistiem paziņoja ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS). 
	"Ja Ministru kabinets nepieņems struktūrplānu, tas nav pelnījis strādāt," sacīja Emsis, norādot, ka veselības aprūpes sistēma ir krīzes priekšā, tāpēc, lai to sakārtotu, pēc iespējas ātrāk ir jāpieņem struktūrplāns. 
	Premjers uzskata, ka vispirms plānu ir jāsāk realizēt Rīgā, kur tā ieviešana ir skaidra, bet laukos plānu varētu mazliet atlikt. 
	"Patreizējā sistēma nekam neder, tā jāreformē, par pakalpojumu ir jāmaksā tik, cik tas maksā," norādīja Emsis, uzsverot, ka šobrīd veselības aprūpes sistēma ir nesakārtota - ir legāli un nelegāli maksājumi, pašvaldības un valsts finansējums, pacientu un apdrošināšanas maksājumi. 
	Struktūrplāna ieviešana ir priekšnoteikums, lai sakārtotu mediķu algu jautājumu un palielinātu ārstniecības personāla darba samaksu, uzskata valdības vadītājs. 
	Veselības ministrija struktūplānu izskatīšanai valdībā varētu iesniegt tuvākajā laikā. 
Ministri ar sajūsmu vizinās tankā
LETA  10/22/04    Ministru kabineta locekļi ceturtdien izbraukuma sēdē Ādažos ar lielu sajūsmu izmantoja iespēju pavizināties tankā, kā arī izmēģināt roku, šaujot ar ložmetēju, automātu un pistoli. 
Ministru kabinets vakar devās izbraukuma sēdē uz Ādažiem, lai iepazītos ar Nacionālo bruņoto spēku (NBS) spējām un attīstību. 
	Visi ministri un Valsts kancelejas direktore Gunta Veismane bija tērpti armijas formas tērpos. Kā sacīja aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP), tas ir tādēļ, lai valdības locekļi varētu paši "uz savas ādas" izjust, cik ērti un silti ir karavīru formas tērpi. 
	Vizītes laikā ministri iepazinās ar 1.Sauszemes spēku (SZS) kājnieku bataljonu, NBS Speciālo uzdevumu vienību un vēroja karavīru paraugdemonstrējumus. Ministri apmeklēja arī Nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas skolu un iepazinās ar sapieru grupas ekipējumu, kā arī ar dažādu valstu munīcijas paraugu kolekciju. 
	Vērojot Speciālo uzdevumu vienības paraugdemosntrējumus, aizturot iespējamos teroristus, visvairāk jautājumu armijas pārstāvjiem uzdeva tieši Veismane. Viņu arī interesēja, kādēļ poligona teritorijā uz kokiem ir tik daudz krāsainu lentu. Militāristi skaidroja, ka poligons ir "sēņotāju meka", tādēļ krāsainās brīdinājuma lenta izvietotas, lai izvairītos no nepatīkamiem starpgadījumiem. 
	Pēc paraugdemosntrējumiem, kas notika tā sauktajā Franču kurgānā, Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) atzina, ka jūtas gandarīts, jo "tagad pienākusi mana kārta stāvēt kalna galā un vērot karavīru spējas". Viņš atminējās savus dienesta gadus, kad armijas vadība vēroja viņa prasmi karavīra mākā. 
	Ministri tika iepazīstināti ar 1.SZS kājnieku bataljona bruņojumā esošajiem strēlnieku ieročiem, un viņiem bija iespēja tos izmēģināt. 
	Slakteris uzskata, ka šāda ministru vizīte viņiem ļaus tuvāk iepazīties ar NBS pašreizējām spējām, attīstības perspektīvām un problēmām. Lemjot par kādu jautājumu valdībā, ministriem būs priekšstats par bruņotajos spēkos notiekošo. 
Aizsardzības ministrijas iepirkumi
LTV   10/24/04    Armijai šajā gadā ekipējuma un bruņojuma iegādei kopumā atvēlēti 6,7 miljoni latu. Lai kontrolētu šīs summas izlietojumu, Aizsardzības ministrijā izveidota sarežģīta iegādes sistēma, kuras galvenais princips ir nodalīt iegādes veicējus no vienību apgādātājiem. Tas nozīmē, ka lēmums un naudas neatrodas vienās rokās. 	Un tomēr izrādās, ka šo sistēmu iespējams apiet. To pierāda KNAB veiktā izmeklēšana un par armijas iegādēm atbildīgā virsnieka Māra Kļeščevska aizturēšana. Inga Šņore skaidro, kāda bija Kļeščevska loma sarežģītajā sistēmā un kādi firmu interesēs viņš pieņēmis lēmumus. Tāltālās valstīs – kā Irāka un Afganistāna - dien latviešu karavīri, kuru dienests var būt atkarīgs no labas apgādes un atbilstoša bruņojuma. 
	Lai iegādātos kādu preci, pēc armijas sastādītā budžeta iestādes un vienības sagatavo resursu izlietojuma plānu. Tad nodrošinājuma pavēlniecība izveido iepirkumu plānus un tehniskās specifikācijas. Šos plānus tālāk nodod “Aizsardzības īpašumu” valsts aģentūrai, kas sludina konkursus un veic iepirkumus. Pēc tam rīkojas Nodrošinājuma pavēlniecība, pārbaudot preci un slēdzot līgumu. 
	KNAB aizturētais virsnieks Māris Kleščevskis spējis apiet sarežģīto sistēmu. Iespējams, tur palīdzēja viņa inženiertehniskās zināšanas, nosakot iepērkamā bruņojuma parametrus jeb specifikāciju. Iespējams – par labu kādai firmai. KNAB vēl precizē, kāds tad īsti ir aizturētā rīcības nodarītais kaitējums valstij. 
	KNAB jau norādījis, ka aizturētajam bijuši arī līdzdalībnieki. Pēc Latvijas televīzijas rīcībā esošajām ziņām, Kleščevskis lobējis tādus piegādātājus kā “Strēlnieks-A” un “VERE speciālā tehnika”. Viens no diviem VEREs īpašniekiem ir arī Ventspils uzņēmuma “Ventbunkers” valdes priekšsēdētājs. Aizsardzības ministrijas mājaslapā esošās ziņas liecina, ka šīs firmas šogad uzvarējušas konkursos par militārās optikas, par granātšāvēju, par bruņu vestu un citu preču piegādi. Šajā nedēļā neizdevās uzzināt, kāda bijusi kopējā šo firmu līgumu summa. Ministrijā atzīst, ka specifikāciju sagatavošana varētu būt vājā vieta. Īpaši, ja vajadzīgs šauras specializācijas pasūtījums, kur ekspertu ir ļoti maz. 
	Šogad 13 reizes specifikācijas nav atbildušas iestāžu prasībām, bet trīs gadījumos komisijas pārstāvjiem bijušas aizdomas, ka šāda specifikācija nav izpildāma. Tad konkursi beigušies bez rezultāta. 
	Aizsardzības ministrijas pērn veiktajā revīzijā par misiju apgādi Nodrošinājuma pavēlniecībā būtiskus pārkāpumus neatrada. Tiesa gan, norādīts, ka jāpiestrādā pie tādiem jautājumiem kā preču pārbaude, glabāšana un citiem. 
Premjers: Veselības aizsardzības reformas 
sākšana liecinās par valdības stabilitāti
LETA  10/25/04     Veselības aizsardzības reformas sākšana liecinās par valdības stabilitāti un rīcībspēju, uzskata Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS).
	Pēc tikšanās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu viņš žurnālistiem sacīja, ka veselības aizsardzības problēmas pēdējo 13 gadu laikā nav izdevies atrisināt nevienai valdībai, kuras strādājušas arī vairākumā. 
Premjers atkārtoti pauda pārliecību par iespēju atrisināt smagos veselības aprūpes jautājumus, īstenojot reformu un algu jautājumu, risinot to paralēli struktūrplāna ietvaros. Pēc viņa teiktā, nākamā gada budžetā jāmeklē līdzekļi veselības aprūpei, īpaši investīciju sadaļa būtu jāizmanto algu jautājuma risināšanai. Arī pacientu apmierinātība ir centrāls jautājums, sacīja Emsis. 
	Pēc Emša teiktā, reforma parasti sāpīgi skar tieši Finanšu ministriju, tāpēc viņš šo jautājumu aktīvi apspriež arī ar finanšu ministru Oskaru Spurdziņu (TP), kurš arī uzskatot, ka "vai nu ķeramies lietai klāt kārtīgi, vai arī nesmērējam papīrus". 
	Premjers arī uzskata, ka "māsterplāna īstenošanā jāiesaista vairākas ministrijas un jāveido starpministriju skatījums". 
Valdības nolaidība apdraud Latvijas zinātni 
Ilze Grīnuma,  Diena  10/26/04     Valdības pēkšņais lēmums zinātniskos institūtus atbilstoši Komerclikumam reorganizēt par valsts kapitālsabiedrībām var radīt pilnīgu zinātnes krahu, uzskata starptautiski augstu novērtēti Latvijas zinātnieki, ES zinātnes ekselences centru vadītāji. Pēc 31.oktobra, kas institūtiem ir pēdējā diena pieteikumu iesniegšanai Uzņēmumu reģistrā (UR), Eiropas Savienība (ES) var svītrot Latviju no savām zinātnes programmām, ir apdraudēts darbs pie struktūrfondu līdzekļu apguves.
	"Ja mainām statusu, jāpārslēdz līgumi, mainās finansējuma modelis," uzskaita Rīgas Tehniskās universitātes Neorganiskās ķīmijas institūta direktors Jānis Grabis. Par sava statusa maiņu ES zinātnes programmu dalībniekiem nekavējoties jāziņo to vadībai Briselē, tāpēc, kā saka Latvijas Universitātē (LU) un Francijā strādājošais fiziķis Andrejs Cēbers, — pat vienu dienu kļūstot par kapitālsabiedrību, institūts no starptautiskās aprites var tikt izmests. "Tā vietā, lai nepieļautu šādu absurdu, ministrs sēž tankos un sit mašīnas Klaipēdā!" viņš ir sašutis.
	Izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) zinātnieku brīdinājumu gan uzskata par pārspīlētu un nekādus draudus nesaredz. 
	Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) cer, ka institūtu kā valsts kapitālsabiedrību (SIA vai akciju sabiedrība, kurā visas kapitāla daļas vai balsstiesīgās akcijas pieder valstij) dokumentu sagatavošanas laikā Saeima pieņems likumu par zinātnisko darbību un institūti varēs darboties pēc jaunajām normām.
	Zinātnieki iepriekš nav satraukušies, jo ministrija solījusi nesākt 22 institūtu reorganizāciju, kamēr nav pieņemts likums par zinātnisko darbību. Tas institūtiem paredz valsts vai universitāšu aģentūru nākotni vai zaudēt savu patstāvību, pilnībā iekļaujoties augstskolu struktūrā. Lielākā daļa institūtu veiksmīgi darbojas ES 5. un 6.zinātnes programmu projektos. Ja reģistrācijas pieteikumi UR līdz 31.oktobrim netiks iesniegti, institūtu konti tiks iesaldēti un sāksies to likvidācija. 
	"Visas nelaimes sākās, kad tapa Komerclikums un tika aizmirsts, ka valstī eksistē arī tādi zinātniskie institūti," stāsta Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents Juris Ekmanis. 1997.gadā institūtus pārveidoja par valsts bezpeļņas organizācijām, vēlāk, kā saka J.Ekmanis, "uzspiežot" kļūt par uzņēmumiem, kādus jaunais Komerclikums vairs neparedz.
	Zinātnieki atceras, ka par valsts zinātnei necienīgo situāciju runāts gan izglītības un zinātnes ministra Kārļa Greiškalna (TP), gan Kārļa Šadurska (JL) laikā. Pēdējā brīdinājuma vēstule valsts augstākajām amatpersonām nosūtīta šogad 1.septembrī. IZM atbilde LZA un Latvijas Zinātnes padomei publicēta Zinātnes Vēstnesī, tajā teikts: "Zinātnisko institūciju juridiskā statusa maiņu ir paredzēts veikt pēc likumprojekta Par zinātnisko darbību galīgā varianta pieņemšanas."
	IZM zinātnes nodaļas vadītāja Maija Bundule stāsta, ka viņas rīcībā ir valdības rīkojums, kas zinātnisko institūtu pārreģistrāciju UR pieļāva līdz 31.decembrim. Līdz tam, pēc viņas domām, būtu pieņemts likums par zinātnisko darbību, kas pašreiz Saeimā pieņemts otrajā lasījumā, un reģistrāciju vispār nevajadzētu. Valdības 19.oktobra lēmums par pagarinājuma atcelšanu arī viņai esot pārsteigums. Savukārt J.Radzevičs citus termiņus neatceras, bet ministrijas ierēdnis, kas rakstīja atbildi zinātniekiem, bijis neprecīzs. "Likumprojekts ir iestrēdzis, bet tāpēc ignorēt citu likumu nevar," bilst ministrs.
	M.Bundule uzsver — arī tagad reģistrācija UR par kapitālsabiedrībām ir tikai pagaidu variants. Viņa iesaka institūtiem iesniegt UR tikai pieteikumu par savu pārtapšanu: "Tad viņiem tiks dots termiņš līdz gada beigām sakārtot savu dokumentāciju, pa to laiku likums, cerams, būs." IZM uzskata, ka institūtu tiesības pretendēt uz struktūrfondu naudu tas neietekmēs, jo pieteikumos nav minēts, kādā statusā jābūt zinātniskajām institūcijām. Arī citas problēmas tā nesaskata.
	Ar pašreizējo likumprojekta redakciju izvaicātie zinātnieki ir mierā, lai arī nesaprot, kāpēc viņu institūcijas būtu jāsauc par aģentūrām. Kā stāsta A.Cēbers un LU Biomedicīnas pētījumu un studiju centra vadītājs Elmārs Grēns, Eiropas valstīs zinātnei ir ierādīta sava īpaša vieta, nevis tā pielāgota komerclikumam.
	Tiesa, lai kļūtu par universitāšu aģentūrām, nepieciešamas izmaiņas Augstskolu likumā. Tās pat nav sāktas skatīt, kas ir vēl viens bažu iemesls universitāšu institūtiem. Savukārt valsts aģentūras statuss institūtiem saglabās teju visas tiesības, kas līdz šim, arī savu kontu komercbankā. 
Oktobrī strauji sarucis 
‘Jaunā laika’ atbalstītāju skaits
LETA  10/27/04    Oktobrī, salīdzinot ar septembri, būtiski samazinājies partijas "Jaunais laiks" (JL) atbalstītāju skaits, bet pieaudzis Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) reitings, liecina "Latvijas faktu" veiktā aptauja. 
	Ja oktobrī notiktu Saeimas vēlēšanas, par JL būtu gatavi balsot 12,6% pilsoņu, salīdzinot ar 17,4% septembrī. Neskatoties uz reitinga kritumu, JL joprojām ir populārākā partija Latvijā.
	Otra populārākā ir apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, par kuru oktobrī būtu gatavi balsot 9% pilsoņu, kas ir par 0,1 procentpunktu mazāk nekā septembrī.
	Trešā populārākā partija ir ZZS, ko oktobrī atbalsta 8,9% vēlētāju, kas ir par 2,6 procentpunktiem vairāk nekā septembrī.
	Ja oktobrī notiktu Saeimas vēlēšanas, par Tautas partiju balsotu 7,3% pilsoņu, kas ir par 1,2 procentpunktiem mazāk nekā septembrī. Sarucis arī politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) reitings - no 10,5% septembrī līdz 7% oktobrī.
	Tautas saskaņas partiju oktobrī atbalstījuši 5,6% pilsoņu, kas ir par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā septembrī, Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju - 3,6% jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā septembrī, partiju "Latvijas ceļš" - 3,5% jeb par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā septembrī, Latvijas Pirmo partiju - 2,1% jeb par 1 procentpunktu mazāk nekā septembrī, darba partiju - 1,1% jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā septembrī.
	Ja oktobrī notiktu parlamenta vēlēšanas, vēl nereģistrēto partiju "Jaunā politika" atbalstītu 1% vēlētāju.
Pārējo partiju atbalstītāju loks ir mazāks par 1%.
	Ja oktobrī notiktu Saeimas vēlēšanas, 25,2% pilsoņu nezinātu, par ko balsot, kas ir par 7,1 procentpunktu vairāk nekā septembrī, savukārt 10,7% pauduši pārliecību, ka vēlēšanās nepiedalītos.
	Aptauja veikta laikā no 18. līdz 25.oktobrim, izvaicājot 1003 Latvijas pastāvīgos iedzīvotājus.
Krīt Emša valdība
TVNET/LETA  10/28/04    Saeima šodien noraidīja nākamā gada valsts budžeta pieņemšanu pirmajā lasījumā un visus ar to saistītos likumprojektus, līdz ar to Induļa Emša (ZZS) vadītā mazākuma valdība ir kritusi. Atbilstoši Saeimas kārtības rullim, ja Saeima, balsojot par Ministru kabineta iesniegto gadskārtējo valsts budžeta projektu pirmajā vai otrajā lasījumā, to noraida, uzskatāms, ka izteikta neuzticība valdībai.
	Par budžeta pieņemšanu pirmajā lasījumā nobalsoja 39 deputāti, pret bija 53, bet pieci deputāti atturējās. Pret budžetu bija valdības koalīcijā esošā Tautas partija (TP), kuras politiķi uzsvēra, ka balsojums bija neuzticības izteikšana Emša vadītajai valdībai, nevis budžeta projektam. 
	Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) ir pārsteigts par Saeimas lēmumu noraidīt valdības sagatavoto nākamā gada valsts budžeta projektu, kas nozīmē viņa vadītā Ministru kabineta krišanu. 
	Premjera padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ilona Līce sacīja, ka, Emsim dodoties vizītē uz Romu, kur rīt tiks parakstīts Eiropas Savienības konstitucionālais līgums, visas pazīmes liecinājušas, ka budžeta projekts šodien pirmajā lasījumā tiks pieņemts. 
	"Skumji, ka valdība krīt laikā, kad Ministru prezidents ir ārpus valsts," norādīja Līce. Komentējot Tautas partijas (TP) rīcību, balsojot pret budžeta projektu, Līce uzsvēra, ka to sagatavojusi Finanšu ministrija ar TP finanšu ministru Oskaru Spurdziņu priekšgalā. 
	Emsis šīsdienas notikumu dēļ vizīti Romā nepārtrauks. 
	TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis žurnālistiem paziņoja, ka sarunas par jaunas valdības veidošanu notiks ar visām Saeimā pārstāvētajām labējām partijām un tiks sāktas nekavējoties, jo valstij nepieciešams pēc iespējas ātrāk apstiprināt nākamā gada budžetu un atrisināt veselības aprūpes un citas aktuālas problēmas. 
	TP ir pārliecināta, ka Emša mazākuma valdība nebūtu spējīga pieņemt budžetu, kurā būtu paredzēti nepieciešamie līdzekļi veselības aprūpei, tajā pašā laikā ievērojot budžeta fiskālos rāmjus. 
	Tāpat TP neapmierina tas, ka Emsis aiz koalīcijas partneru muguras deva solījumus Tautas saskaņas partijai, no Saeimas tribīnes šodien norādīja Kalvītis. "Kāpēc Emsis garantijas vēstules nav sūtījis mediķiem un citām sociālajām grupām?" vaicāja Kalvītis, uzsverot, ka TP neko nav zinājusi par šādu Emša vēstuli. 
	"Kur ir labējais vairākums, kas nodrošinātu šā budžeta pieņemšanu fiskālajos rāmjos?" Emsim jautāja Kalvītis. 
	Lēmums par atbalsta liegšanu Emša valdībai esot bijis atbildīgs un grūts, tomēr TP neesot redzējusi reālas iespējas, ka šī valdība varētu risināt valstiski svarīgus jautājumus, teica TP deputāts Gundars Bērziņš. 
	Kalvītis uzsvēra, ka, viņaprāt, nākamajā valdībā ir jābūt pārstāvētām visām labējām Saeimas partijām. 
	Gan Kalvītis, gan Bērziņš apgalvoja, ka TP ir vairāki kandidāti, kas ir spējīgi uzņemties Ministru prezidenta pienākumus. 
	Kalvītis informēja, ka sarunas par jaunas valdības veidošanu tiks sāktas nekavējoties. TP ir gatava runāt gan ar nu jau bijušajiem koalīcijas partneriem, gan ar partiju "Jaunais laiks" (JL). 
	Emša vadīto Ministru kabinetu, kuru veidoja Zaļo un zemnieku savienība, TP un Latvijas Pirmā partija (LPP), Saeima apstiprināja šā gada martā pēc Einara Repšes (JL) valdības demisijas. Emša valdība strādāja tikai dažas dienas ilgāk par līdzšinējo īslaicīgāko Latvijas valdību - Viļa Krištopana vadīto. 
	Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, kurai būs jānosauc nākamais premjera amata kandidāts, savu viedokli par notikumiem parlamentā šodien, visticamāk, paudīs plkst. 13.30 starptautiskajā lidostā "Rīga", no kurienes viņa dosies uz Eiropas Savienības (ES) konstitucionālā līguma parakstīšanu Romā. Uz Romu jābrauc arī Emsim un ārlietu ministram Artim Pabrikam (TP). 
	Partija "Jaunais laiks", krītot Induļa Emša (ZZS) vadītajam Ministru kabinetam, "ir gatava uzņemties iniciatīvu jaunas labēji orientētas un stabila vairākuma valdības veidošanā", paziņojumā masu medijiem informē JL. 
	Partija tomēr uzskata, ka šāda valdība ir iespējama tikai tad, ja tās kodolu veido "vislielākā Saeimas frakcija - JL". Partija aicina labējās partijas vistuvākajā laikā definēt galvenās stabilas un nacionālas labēja vairākuma valdības deklarācijas prioritātes. 
	JL uzskata, ka jaunu labēja vairākuma valdību var izveidot pietiekami īsā laikā, "lai savlaicīgi varētu sagatavot kvalitatīvu un sabiedrības interesēm atbilstošu 2005. gada budžetu, kas Emša valdībai tā arī neizdevās". JL uzskata, ka "2005. gada budžetā jānodrošina tādu sabiedrībai svarīgu problēmu risinājums kā situācija veselības aprūpē un īres griestu jautājumā, tāpat jāizstrādā reformu programma gan šajās, gan citās tautsaimniecības nozarēs, lai pietiekami ātri panāktu, ka Latvija nav nabadzīgākā no ES valstīm". 
	"Emša nestabilās promaskaviskās mazākumvaldības krišana ir pašsaprotama. Tā ir zaudējusi tautas uzticību un atbalstu, to nemaz neiegūstot. Valdība, kas atbildīgos amatos atjauno apšaubāmas reputācijas cilvēkus, valdība, kas budžetā nespēj risināt sabiedrībai vitāli svarīgas sociālās problēmas, piemēram, īres griestu jautājumu, valdība, kas nicinoši izturas pret vienu no sabiedrības pamatvērtībām - veselību - un valdība, kas par panākumu uzskata ES fondu sadalīšanas ātrumu, nevis kvalitāti, nav pelnījusi iespēju turpināt darbu. Vienīgais, ko starptautiskā mērogā šī valdība ir spējusi nodrošināt, - Latvijas apkaunošanu, izvirzot Eiropas Komisijas komisāra amatam profesionāli neatbilstošu un apšaubāmas reputācijas kandidatūru Ingrīdu Ūdri," teikts paziņojumā. 

Saimniecībā...

Noslēdz vērienīgu industriālo parku būvi 
Daiga Kalniņa,  NRA  10/22/04    Jēkabpilī, Ventspilī, Jelgavā un Rīgā īstenotā projekta Jēkabpils kokapstrādes uzņēmējdarbības parks (JKUP) objektos steidz pabeigt pēdējos būvniecības un labiekārtošanas darbus, jo 10. novembrī industriālos parkus apmeklēs valsts pieņemšanas komisija, bet novembra nogalē tos atklās.
	No JKUP projekta kopējā budžeta – 6,06 miljoniem eiro – Jēkabpilij piesaistītās investīcijas sasniedz 2,75 miljonus eiro. Kā pastāstīja projekta koordinatore Ilona Safonova, kokapstrādes industriālajos parkos Jēkabpilī un Ventspilī 18. oktobrī pabeigta būvniecība un jaunizbūvētajās telpās līdz objektu pieņemšanai turpinās labiekārtošanas darbi.
	Apjomīgo Eiropas Savienības PHARE 2001. gada projektu JKUP Jēkabpils dome sadarbībā ar trim partneriem – Latvijas Kokrūpniecības federāciju (LKF), Ventspils domi un uzņēmēju organizāciju Vidusdaugava – īsteno kopš 2003. gada 9. jūlija. Projekta rezultātā taps industriālais parks un zināšanu centrs Jēkabpilī, Zīlānu ielā 93, ar 7344 kvadrātmetru lielu ražošanas platību, kā arī vairākām biroju telpām un mācību klasi ar aprīkojumu zināšanu centra darbībai. Minētās infrastruktūras izmaksas ir 2,75 miljoni eiro. To iznomās kokapstrādes uzņēmumiem, veicinot uzņēmējdarbības vides uzlabošanos un jaunu darbavietu rašanos.
	JKUP izveides vadītājs Juris Saldaks minēja divus pozitīvus papildu ieguvumus. Viens no tiem – noasfaltētie objekta iekšējie ceļi, kas sākotnēji projektā nebija plānoti, kā arī ārējo komunikāciju pievadi ražošanas ēkām.
	Ventspilī izveidots industriālais parks un kompetences centrs, projektu īstenojot, nodibināta sabiedriska organizācija Kurzemes kokapstrādes kompetences centrs, kas veicina kokapstrādes industrijas attīstību Kurzemes reģionā un Latvijā kopumā. Attīstot Ventspils rūpnieciskā parka kokrūpniecības sektoru, brīvostas teritorijā Kustes dambī 32 uzcelts metāla konstrukcijas kokapstrādes angārs ar ražošanas telpām 2567 kvadrātmetru platībā, kā arī ražošanas palīgtelpām un biroja telpām. Objekta īpašnieks ir Ventspils dome, bet nomas tiesības uz ražošanas platībām konkursa kārtībā ieguvusi koka durvju un logu ražotāja SIA Arbo.
	Lauksaimniecības universitātes kokapstrādes katedras ēkā Jelgavā, Dobeles ielā 41, pie Latvijas Kokrūpniecības federācijas meža nozares zināšanu centra 15. oktobrī atklāts tehnoloģiju centrs ar valstī modernākajām koksnes produktu izstrādes un testēšanas laboratorijām.
Ražotāju cenu kāpums palēninās 
Bens Latkovskis,  NRA  10/22/04     Septembrī ražotāju cenas Latvijā salīdzinājumā ar augustu pieaugušas par 0,4%, kas ir zemākais mēneša ražotāju cenu kāpums šogad, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
	Vienlaikus salīdzinājumā ar pagājušā gada septembri cenas kāpušas par 11,0%, kas ir straujākais cenu kāpums kopš 1996. gada oktobra. 
	No ekonomiskās teorijas viedokļa ražotāju cenu pieaugums jāvērtē divējādi. No ražotāju viedokļa cenu kāpums ir iepriecinošs. Ja jau ir iespējas paaugstināt cenas, tad tas liecina par konkurētspējas palielināšanos. Tas nozīmē, ka pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir lielāks nekā piedāvājums un ir iespējas paplašināt ražošanu. Taču no otras puses – ražotāji iepērk preces no citiem ražotājiem, un, pieaugot cenām, pieaug arī izmaksas, kas pastiprina spiedienu uz patēriņa cenām. Tāpēc ir svarīgi salīdzināt, kā pieaug cenas vietējā tirgū realizētajai produkcijai un eksportam paredzētajai produkcijai.
	Redzams, ka septembrī salīdzinājumā ar augustu daudz straujāk cēlās eksportētās produkcijas cenas. Tās septembrī pieauga par 0,7%, kamēr vietējā tirgū realizētās – tikai par 0,2%. Salīdzinot šā gada septembra cenas ar pērnā septembra cenām, redzam, ka eksportpreču ražotāju cenas augušas par 12,3%, kamēr vietējam tirgum domātās – par 10,1%.

Patērētāju tiesības aizstāvēs mazāk
Inga Paparde,  NRA  10/25/04    Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (PTAC) nolēmis slēgt četras reģionālās nodaļas, lai efektīvāk izmantotu naudu.
	Valdība arī apstiprinājusi Patērētāju tiesību aizsardzības politikas pamatnostādnes, kurā galvenais ir patērētāja tiesības uz drošām precēm un pakalpojumiem. Tajā pašā laikā papildu naudu nepiešķir un dzīvē šī pamatnostādnes neievieš.
	Šāgada beigās PTAC slēgs četrus no septiņiem reģionālajiem sektoriem, Neatkarīgajai pastāstīja centra direktors Kārlis Freimanis. Nodaļas darbosies vairs tikai Ventspilī, Liepājā, Daugavpilī un Rīgā, bet tās slēgs Valmierā, Jelgavā, Rēzeknē un Tukumā. "Samazinot sektoru skaitu reģionos, būs iespējams efektīvāk izlietot līdzekļus," skaidroja K. Freimanis. "Grūti bija pieņemt šādu lēmumu. Divi cilvēki, kuri strādā katrā no šiem reģioniem, nevar paveikt visus uzdevumus, nav iespējams uzraudzīt situāciju. Par telpu īri, komunālajiem maksājumiem jāmaksā. Izrēķinājām, kas tas nav izdevīgi." 
	Ekonomikas ministrija (EM) labi zinot PTAC situāciju, bet "laikam šis jautājums nav prioritāte", piebilda K. Freimanis. Valsts finansējums PTAC nav palielināts jau trīs gadus, taču funkcijas ik gadu ir paplašinājušās. Neatkarīgā vairākkārt rakstījusi par Latvijas veikalos atrastajām bērnu rotaļlietām, kuras kā bīstamas raksturo Eiropas Komisijas informācijas tīkls patērētāju drošībai. Šīs ziņas rotā arī pašmāju PTAC interneta mājaslapu. 
	Latvijā pašreizējā situācijā nevar izņemt šīs rotaļlietas no aprites, jo nav iespējams veikt drošuma pārbaudi – nav piešķirts valsts finansējums. Viena pārbaude maksā no 45 līdz 100 latiem.
	EM Neatkarīgajai saka: par naudu preču pārbaudēm varēs runāt tad, ja būs veikta risku analīze – kuras no precēm ir bīstamākas, un dokumentu pārbaude. Pagaidām nav šāda analītiska dokumenta, nav vienkop apzinātas preču grupas, kurām valstīm ir jāpievērš uzmanība. Tikai tādā gadījumā, ja šāds dokuments būtu, varētu runāt par naudas piešķiršanu. 
	"Mēs nevaram veikt riska analīzi, ja mums nedod naudu," iebilst K. Freimanis. PTAC ir iesniedzis priekšlikumus EM par nepieciešamo finansējumu no 2005. līdz 2009. gadam, kur paredzēta gan tirgus uzraudzība, gan preču paraugu pārbaudes.
Pētījums: dzīves dārdzība Rīgā 
pārsniedz pilsētas piedāvāto iespēju klāstu
LETA  10/25/04    Dzīves dārdzība Rīgā pārsniedz pilsētas piedāvāto iespēju klāstu, liecina lietišķo pētījumu aģentūras "Nikolo grupa" veiktā aptauja. 
	Kopumā 61% aptaujāto uzskata, ka dzīves dārdzība ir augstāka nekā citās lielākajās Latvijas pilsētās. Dzīves dārdzību galvaspilsētā biežāk atzinuši vīrieši, kā arī Rīgā dzimušie respondenti. 
	68% no aptaujātajiem rīdziniekiem uzskata, ka dzīves dārdzība ir lielāka nekā galvaspilsētas piedāvātās iespējas. 13% uzskata, ka dzīves dārdzība atbilst Rīgas piedāvātajām iespējām, bet tikai 7% norāda, ka piedāvātās iespējas pārsniedz dzīves dārdzību galvaspilsētā.
Paredz 6,4 procentu inflāciju
LETA  10/25/04     Latvija šo gadu noslēgs ar 6,4 procentu lielu inflāciju, Baltijas valstu makroekonomisko procesu pētījumā secina SEB grupas banku analītiķi. Unibankas prezidents Viesturs Neimanis: – Analītiķi pozitīvi ir novērtējuši augsto un labi sabalansēto kopprodukta pieaugumu tempu visā reģionā, kas ir pārliecinoši augstākais visā Eiropas Savienībā. Tiek paredzēts, ka iekšzemes kopprodukts (IKP) šajā gadā Latvijā kāps par 7,5, bet nākamgad un 2006. gadā – aptuveni par sešiem procentiem.
	Lietuvai šogad un nākamgad tiek prognozēts 6,8% liels IKP kāpums, bet 2006. gadā šis rādītājs varētu būt seši procenti. Igaunija šo gadu var ētu beigt ar 5,6 lielu IKP pieaugumu, bet turpmākos divus gadus – attiecīgi ar 6,2% un 6,4% lielu IKP kāpumu.
	Apskatā arī secināts, ka nepietiekamais rūpniecības potenciāls, straujais ekonomikas izaugsmes temps un pieprasījums pēc importētajām precēm un tehnoloģijām, kā arī patēriņa bums un ažiotāža saistībā ar iestāšanos ES joprojām notur augstu maksājumu bilances tekošā konta deficītu. Šāda tendence īpaši spilgti izpaužas Igaunijā un Latvijā, kur tā līmenis šogad bū s attiecīgi 13,4% un 10,2% no IKP. 
	– Visās Baltijas valstīs šogad ir visstraujākais ārvalstu tiešo investīciju piesaistes temps, ko noteikti veicina reģiona pievilcīgā uzņēmējdarbības vide un straujais ekonomikas izaugsmes temps. Arī turpmāk šajā jomā būs vērojama strauja attīstība, jo sāksies ES fondu apguve, kā arī reģionam daudz aktīvāk pievērsīsies lieli ārvalstu uzņēmumi, iespējams, pat pārceļot savas ražotnes, – saka V. Neimanis.
Latvijas Banka cer 
samazināt inflācijas problēmu
LETA  10/25/04     Latvijai saistībā ar eiro ieviešanu pastāv viena problēma - augstais inflācijas līmenis, tomēr Latvijas Banka prognozē, ka līdz 2007.gadam izdosies to pazemināt, lai iekļautos Māstrihtas kritērijos noteiktajā apmērā. 
	Vācijas Bundesbankas prezidents Aksels Vēbers pirmdien starptautiskajā konferencē "Bankas un finanses Baltijā" norādīja, ka pārējie Māstrihtas kritēriji Latvijai nav problēma, jo gan valsts budžeta deficīts, gan valsts parāds, gan valsts ilgtermiņa parādzīmju procentu likmes ir atbilstošas tiem nosacījumiem, kuri izvirzīti eiro ieviešanai. 
	Vēbers, kurš darbojas arī Eiropas Centrālās bankas padomē, uzsvēra, ka banka aicina jaunās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis nesteigties ar iestāšanos Eiropas Monetārajā savienībā (EMS) un eiro ieviešanu. Vispirms esot jāpierāda sekmīga darbība tā sauktajā Valūtas kursa mehānismā 2, izpildot Māstrihtas konverģences kritērijus. Vēbers arī uzsvēra, ka cenu stabilitātes nodrošināšanai jābūt prioritātei. 
	Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs uzskata, ka pāreja uz eiro Latvijā nav mazāk svarīga par iestāšanos ES un NATO. Centrālās bankas prezidents uzsvēra, ka šim procesam ir jābūt caurredzamam un ikvienam saprotamam, turklāt jānodrošina tautsaimniecības stabilitāte. 
	Latvija paredz no nākamā gada 1.janvāra mainīt lata piesaisti, SDR aizstājot ar eiro. Pirms tam - gada pēdējā darba dienā, 30.decembrī, - tiks fiksēts lata kurss pret eiro. Rimšēvičs atzina, ka lata piesaistes maiņa palielinās tās svārstības pret citām valūtām, izņemot eiro, tāpēc uzņēmēji jau ir aicināti izvērtēt iespējas nodrošināties pret valūtu kursu svārstību risku. 
	Mūsu valsts nākamgad iestāsies Valūtas kursa mehānismā 2, kurā nepieciešams darboties vismaz divus gadus. Rimšēvičs uzskata, ka tas būs pietiekami ilgs laiks, lai Latvija spētu iekļauties Māstrihtas kritērijos, tai skaitā nodrošināt zemāku inflācijas līmeni. 
	Centrālā banka prognozē, ka šogad inflācija būs 7%, nākamgad - no 4% līdz 5%, savukārt 2006.-2007.gadā tā varētu pietuvoties nepieciešamajam līmenim - 2,5%. 
	2007.gada pavasarī Latvijas Banka cer sagaidīt pozitīvu konverģences ziņojumu, kam varētu sekot uzaicinājums pievienoties EMS. 2008.gadā Latvija vēlas ieviest eiro. Centrālā banka ir gatava nodrošināt šo procesu visos posmos, lai tas notiktu gludi un mierīgi, sacīja Rimšēvičs. 
	Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) pirmdien konferencē uzsvēra, ka valstij būtu jānodrošina vidi, lai veicinātu konverģences procesus. Ministrs arī norādīja uz nepieciešamību saglabāt straujo tautsaimniecības izaugsmi, lai valsts attīstītos un spētu sasniegt ES vidējo labklājības līmeni. 
	Runājot par inflācijas līmeni, Spurdziņš sacīja, ka tā apmērs rada bažas un valdības politika to ietekmē divējādi. 
	Netiešo nodokļu izmaiņas inflācijas līmeni šogad ir palielinājušas par 0,6 procentpunktiem. Turklāt nodokļu izmaiņas bija gada pirmajā pusē, tāpēc otrajā pusgadā tām ietekmi uz inflāciju nevajadzēja atstāt. Nākamgad, palielinoties akcīzes nodoklim naftas produktiem un tabakai, kā arī piemērojot pievienotās vērtības nodokli apkurei, netiešie nodokļi inflāciju varētu ietekmēt par 0,7 procentpunktiem. 
	Otrs veids, kā valdības politika ietekmē inflāciju, ir valsts budžeta tēriņi. Ministrs uzskata, ka tie nebūtu jāsamazina, jo tas varētu kavēt valsts attīstību. Ilgtermiņā valdība izskatīšot iespējas veidot bezdeficīta budžetu. 
	Spurdziņš sacīja, ka šogad inflācijas pieaugumu radījuši vairāki faktori. Tai skaitā arī straujā kreditēšanas attīstība, kuras ietekme inflācijas rādītājā ir 0,5 procentpunkti. Ministrs neatbalsta administratīvu šķēršļu ieviešanu, lai kavētu straujo kredītu pieaugumu, tomēr šīs tendences liekot būt piesardzīgam. 	
Viss par Latvijas tūrismu vienā birojā
Latvijas Avīze  10/25/04     Jaunais Latvijas tūrisma informācijas birojs Rīgā būs vieta, kur darbinieki ārzemju tūristu un pašmāju ceļotājiem paskaidros, ka mūsu valsts četru reģionu apskate var būt patiešām aizraujošs piedzīvojums un laba atpūta. Šodien (25. oktobrī ) to svinīgi atklāj Smilšu ielā 4.
	”Svarīgi, ka šeit informācija par Latviju jebkuram tūristam ir viegli pieejama. Drukāto informāciju šeit var saņemt bez maksas latviešu, krievu, vācu, angļu valodā. Tā informācija, kas paredzēta Latvijas tēla popularizēšanai ārzemēs, latviešu valodā gan nav. Tāpat mums ir materiāli zviedru, somu, norvēģu, franču, itāliešu, poļu u. c. Valodās,” stāsta Latvijas tūrisma informā cijas biroja vadītāja Sanita Ciniņa. 
	Līdz šim Rīgā nebija vietas, kur cilvēki varētu uzzināt visu par Latvijas apskates objektiem, maršrutiem utt. Latvijas tūrisma informācijas birojs strādās katru dienu no pulksten 9.00 līdz 18.00. Piemēram, rajonu tūrismu informācijas biroju durvis dažādu iemeslu dēļ nedēļu nogalēs visbiežāk ir slēgtas. Birojā klientu apkalpošanas zālē strādās divi speciālisti, bet divi apkopos saņemto informāciju. Sev interesējošo var jautāt latviešu, krievu, vācu, angļu un franču valodā.
Juceklis ap privatizācijas sertifikātiem
Bens Latkovskis,  NRA  10/27/04     Pašreiz spēkā esošā likumdošana paredz, ka privatizācijas sertifikātu derīguma termiņš beidzas šā gada 31. decembrī, savukārt dzīvokļu un zemes privatizācija atļauta līdz nākamā gada beigām. Saeimas deputātu kūtrums šo pretrunu novēršanā rada lieku satraukumu iedzīvotājos.
	Jau gadu no gada katru oktobri Saeimā izvirzās jautājums - ko iesākt ar privatizācijas sertifikātiem? Šis gads nav izņēmums. Pašlaik spēkā esošais likums par privatizāciju paredz, ka iedzīvotāji savā rīcībā esošos, bet vēl neprivatizētos nekustamos īpašumus varēs privatizēt līdz nākamā gada 31. decembrim. Tajā pašā laikā likums par privatizācijas sertifikātiem paredz, ka to derīguma termiņš beidzas jau šā gada 31. decembrī. Tas nozīmē, ka, neko nemainot, nākamgad privatizācija jau būs iespējama tikai par latiem.
	Valsts aģentūras Mājokļu aģentūra direktors Normunds Pēterkops Neatkarīgajai pastāstīja, ka joprojām daudzi iedzīvotāji dažādu iemeslu dēļ vēl nav paspējuši privatizēt savā rīcībā esošos nekustamos īpašumus, uz kuriem viņiem ir pirmpirkuma tiesības. Viņš ar gandarījumu uzsvēra, ka pagaidām nekāda ažiotāža vēl neesot sākusies, jo vairums privatizētgribētāju, zinādami, ka privatizācijas procesam vēl atvēlēts vairāk nekā gads, bariem nesteidzas uz Mājokļu aģentūru un neiesniedz attiecīgos dokumentus. Lielākā daļa šo cilvēku, kuri nesteidzas, visticamāk, nezina, ka sertifikātu derīguma termiņš teju beigsies. Lai arī N. Pēterkops ir pārliecināts, ka tiks atrasts mehānisms, kā iedzīvotāji savus īpašumus varēs privatizēt par sertifikātiem, viņš uzskata, ka nepieciešams zināms sabiedrības spiediens, lai deputāti ķertos pie darba un atrisinātu likumdošanas pretrunas. "Saeimā viņiem jau liekas, ka tas nav nekāds svarīgais jautājums," uzskata Mājokļu aģentūras direktors.
	Lai gan likumdošanā ir acīmredzamas pretrunas, Saeimas deputāti vilcinās šo jautājumu skatīt. 
	Saeimas kuluāros pat radusies doma, ka privatizācijas sertifikātus varētu pārvērst par valsts obligācijām ar 28 latu nominālvērtību. Tomēr neviens negrib atzīt, ka būtu šīs idejas autors.
	Saeimas Tautsaimniecības komisijas priekšsēdētājs Dzintars Jaundžeikars Neatkarīgajai paskaidroja, ka privatizāciju skarošie likumprojekti, kuri pavisam ir septiņi, lai nerastos juridiskās pretrunas, jāvirza visi Saeimā vienlaikus. Pēc Dz. Jaundžeikara domām, šobrīd šīs likumu paketes pieņemšanu nevajadzētu sasteigt, jo, ja jau tik ilgi tas ir ticis vilcināts, tad "labāk septiņas reizes nomērīt un tikai tad griezt. Citādi viegli var nonākt tiesās, un tajās mums jau ir nelaba pieredze". Viņš problēmas risinājumam piedāvā pagarināt privatizācijas sertifikātu derīguma termiņu un pēc tam nesteidzoties, rūpīgi saskaņojot visus likumus, pieņemt tos vienotā paketē.	Kā izsakās Dž. Jaundžeikars, viņš nosūtījis vēstuli ar saviem priekšlikumiem Ministru prezidentam Indulim Emsim - ar domu, lai valdība ierosina pagarināt sertifikātu izmantošanas termiņu. Pagaidām Dž. Jaundžeikars nekādu atbildi neesot saņēmis.
	Premjers aģentūrai BNS esot sacījis, ka Saeimā līdz gada beigām galīgajā lasījumā būtu jāpieņem privatizācijas likumi, kas nosaka turpmāko privatizācijas kārtību Latvijā, un ka neesot nekādas vajadzības vēl vienu gadu pagarināt privatizācijas sertifikātu derīguma termiņu. "Es uzskatu, ka Saeimai vajag pieņemt jau esošos likumus. Mēs ievērojam pēctecību un neesam mainījuši iepriekšējās valdības apstiprināto [privatizācijas] pozīciju," sacījis I. Emsis, uzsverot, ka izstrādāto privatizācijas likumprojektu paketi Saeimā beidzot vajadzētu pieņemt galīgajā lasījumā.
	Premjers uzsvēra, ka nav jāpagarina privatizācijas sertifikātu derīguma termiņš, jo likumprojekti, kas pieņemti otrajā lasījumā un pašlaik iestrēguši Saeimā, paredz, ka privatizācijas sertifikāti ir beztermiņa vērtspapīri. I. Emsis ir pārliecināts - ja pēc privatizācijas likumprojektu apstiprināšanas galīgajā lasījumā rastos problēmas, tās varētu atrisināt.
Cels jaunu zāļu laboratoriju
Inga Balode,  NRA  10/27/04     Starp Zviedrijas organiskās ķīmijas sintēzes uzņēmumu Syntagon un Latvijas zāļu ražotāju Grindeks parakstīts nodomu protokols par sadarbību.
	Latvija būs pirmā valsts, kurā Zviedrijas organiskās ķīmijas sintēzes uzņēmumam Syntagon, kas ir viens no ietekmīgākajiem savas nozares pārstāvjiem pasaulē, atvērs pārstāvniecību. Rīgas rajona Piņķos tiks būvēta 3 miljonus eiro vērta laboratorija. Iecerēts, ka sākumā ar augstām tehnoloģijām aprīkotajā laboratorijā strādās desmit zinātnieki, taču līdz 2008. gadam darbinieku skaits varētu pieaugt līdz 50 un pat simt zinātniekiem un laboratorijas gada apgrozījums sasniegt 5-10 miljonus eiro. 
	Kā uzsvēra Syntagon Baltic īpašnieks Pauls Alhadefs, Piņķu laboratorija lielāko daļu savu pakalpojumu jeb 85-90% eksportēs uz ārzemēm - ASV un citām ES valstīm. Savukārt Syntagon Baltics īpašnieks Maikls Lofthāgens sacīja, ka Latvija par Syntagon investīciju galamērķi izvēlēta tāpēc, ka Latvijā ir senas tradīcijas farmācijas jomā, zviedriem tuva mentalitāte, Latvija ir ES dalībvalsts, kurā var ražot cenas ziņā konkurētspējīgu produktu, ko tirgot citur pasaulē, turklāt salīdzinājumā ar citām Baltijas valstīm Latvijā nepieciešamo informāciju ātri sniegusi Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra. Grindeks valdes priekšsēdētājs Valdis Jākobsons cer, ka jaunās laboratorijas izveide rosinās ārzemēs darba meklējumos aizbraukušos Latvijas zinātniekus atgriezties Latvijā, kā arī liks Latvijas valdībai domāt par īpašu mācību programmas radīšanu farmācijas speciālistu sagatavošanai, jo nevienam nav noslēpums, ka pašlaik skolās dabas zinātnes nav iemīļotāko mācību priekšmetu sarakstā.

Dzimstībā, izglītībā, kultūrā ...

Atbalsta latviešu ģimenes
Ilze Ivanova,  Latvijas Avīze  10/21/04     Vakar (trešdien, 20. okt) Latviešu biedrības namā divpadsmit daudzbērnu ģimenes saņēma Amerikas Latviešu apvienības un Latvijas Bērnu fonda stipendijas. 
	Atbalstītajās divpadsmit daudzbērnu ģimenēs kopā ir sešdesmit bērnu. Stipendijas apjoms ģimenēm ir 50 lati mēnesī, ko maksā divus gadus. Bet studenti divus gadus saņem 38 latus mēnesī.
	Stipendijas sponsori ir individuāli ziedotāji no Amerikas Latviešu apvienības. Labdari ar stipendiātiem sazinās vismaz reizi sešos mēnešos. Apvienības sadarbības ar Latviju nozares vadītājs Ēriks Krūmiņš atzina: 
	– Kopš atmodas laika cenšamies atbalstīt Latvijas lielās ģimenes. Stipendija ir kā drošs tilts no ziedotāja pie stipendiāta, no latvieša sirds uz sirdi, – sacīja Ē. Krūmiņš. 
	Vienreizējās stipendijas saņēma arī astoņi pirmo kursu studenti no daudzbērnu ģimenēm un četri bērni invalīdi. 
	– Naudu izmantošu, lai ietu papildu kursos, kas man noderēs pēc universitātes. Mācības man patīk, tagad varēšu nopirkt arī dažādas lietas mācībām, – sacīja Latvijas Lauksaimniecības universitātes ēdināšanas un viesnīcu uzņēmējdarbības 1. kursa studente Kristīne Nartiša. 
	– Visas četras meitas mācās mūzikas un mākslas skolās, arī es studēju, šķiet, tāpēc ģimenei piešķīra stipendiju. Pirksim krāsas, samaksāsim par flautu, – stāstīja stipendiāte Inga Vītola.
Kopš 1987.gada dzimušo 
bērnu skaits samazinājies divas reizes
DELFI  10/22/04     Kopš 1987.gada, kas iezīmējās ar lielāko jaundzimušo skaitu pēckara periodā, dzimušo bērnu skaits Latvijā samazinājies divas reizes, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotā informācija. 
	Pēdējos divos gados vērojams dzimstības pieaugums. 2002.gadā valstī piedzima par 380 bērniem vairāk nekā 2001.gadā, bet 2003. - par 1000 bērniem vairāk nekā 2002.gadā. 2003.gadā pirmo reizi kopš 1996.gada tika reģistrēts lielākais dzimušo bērnu skaits. 
	1995.gadā piedzima 21 595 bērni, 1996.gadā – 19 782 bērni, 1997.gadā – 18 830, 1998.gadā – 18 410 bērni, 1999.gadā – 19 396 bērni, 2000.gadā – 20 248 bērni, 2001.gadā – 19 664 bērni, 2002.gadā – 20 044 bērni, bet 2003.gadā – 21 006 bērni. 
	2003.gadā no visu jaundzimušo skaita 51,6 % bija zēni un 48,4 % meitenes. Zēnu pārsvars jaundzimušo skaitā ir visai tipisks vairākumā valstu. Ņemot vērā, ka zēnu mirstība pirmajos dzīves gados ir augstāka salīdzinājumā ar meiteņu mirstību, šī disproporcija ar gadiem izlīdzinās un vēlākajos dzīves gados sieviešu ir vairāk nekā vīriešu. 
	Aplūkojot jaundzimušo dzimumu proporciju Latvijā teritoriālā skatījumā, jāatzīmē, ka 2003. gadā Jelgavā, Rēzeknē, Daugavpils, Saldus un Valmieras rajonā piedzima vairāk meiteņu nekā zēnu. Šī situācija ir atšķirīga no tipiskās un, ja tā saglabāsies vairākus gadus pēc kārtas, būtu lietderīgi izpētīt tās cēloņus, uzskata Centrālā statistikas pārvalde. 
	Statistikas dati liecina, ka pēdējos gados mainās dzimstības tendences sievietēm dažādās vecuma grupās. 2003.gadā straujāks dzimstības kāpums bija sievietēm vecumā virs 30 gadiem. 2003.gadā dzimušo bērnu mātes vidējais vecums bija 27,6 gadi, bet mātes vidējais vecums pirmajam bērnam piedzimstot - 24,9 gadi. 
	Jaundzimušo tautību statistikas datos un publikācijās tiek rādīta pēc mātes tautības. 2003. gadā latviešu īpatsvars dzimušo vidū bija 64,4% jeb par 0,7% vairāk nekā 2002.gadā. Krievu tautības pārstāvju jaundzimušo vidū 2003.gadā bija 25,5%, baltkrievu - 2,6%, poļu - 2,0%, ukraiņu - 1,9%, lietuviešu - 1,5%, citu tautību - 2,1%. Apmēram 25 - 30 % bērnu dzimst etniski jauktajās ģimenēs. 
	Vēl arvien palielinās dzimušo bērnu skaits reģistrētā laulībā nesastāvošām sievietēm. 2003.gadā no visiem dzīvi dzimušajiem bērniem 55,8 % dzima vecākiem reģistrētā laulībā un 44,2 % - nereģistrētā laulībā. 
	2004.gada pirmajos deviņos mēnešos Latvijā ir dzimuši aptuveni 15,8 tūkstoši bērnu. Ja dzimstība līdz gada beigām saglabāsies pirmajā pusgadā sasniegtajā līmenī, sagaidāms, ka Rīgā, Jelgavā, Liepājā, Cēsu, Daugavpils, Jelgavas, Rīgas, Tukuma, Valkas, Valmieras un Ventspils rajonā šogad piedzims vairāk bērnu nekā 2003.gadā. Tomēr kopumā valstī pēc provizoriskiem aprēķiniem dzimstības līmenis 2004.gadā varētu būt pat nedaudz zemāks salīdzinājumā ar aizvadīto 2003.gadu. 
Skolotāju algas kavējas 
Evija Cera, Kristīne Harmsena,  NRA  10/22/04     Algas paaugstināto daļu par diviem mēnešiem Rīgas skolotāji saņems novembrī.
	Nepietiekami aktīvas Rīgas domes (RD) Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta rīcības dēļ bez paaugstinātajām algām uz laiku palikuši galvaspilsētas pirmskolu un interešu izglītības pedagogi.
	Novembrī, kad Rīgas domes deputāti būs iekļāvuši šā gada budžetā nepieciešamo 195 301 latu, bērnudārzu audzinātāji un interešu izglītības skolotāji saņems gan Ministru kabineta (MK) augustā apstiprinātajos noteikumos paredzētās paaugstinātās algas, gan starpību par septembra un oktobra atalgojumu, Neatkarīgajai prognozēja Rīgas Domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļas projektu vadītāja Dzintra Āboliņa.
	Ja pedagogam ir augstākā pedagoģiskā izglītība un viņš nozarē nostrādājis 10 gadu, pedagogs līdz septembrim saņēma 145 latus par vienu slodzi. Neatkarīgā jau rakstīja, ka no 1. septembra saskaņā ar valdības lēmumu skolotājam ar zemāko profesionālo kvalifikāciju minimālā darba samaksa par vienu slodzi nedrīkst būt zemāka par divām minimālajām mēnešalgām, kas pašlaik ir 160 latu.
	Bērnudārzi ir pašvaldības iestādes, tāpēc arī algas pedagogiem, kuri audzina no viena līdz piecus gadus vecus bērnus, jāmaksā pašvaldībai. "MK noteikumi mums ir saistoši, un, lai arī jaunie noteikumi pieņemti tikai augustā, pašvaldībai bija jārod papildus līdzekļi. Budžeta grozījumos summa ir iekļauta, tos apstiprinās līdz novembrim," situāciju skaidro RD Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta sabiedrisko attiecību speciāliste Indra Vilde.
	Nedaudz citāda situācija ir ar pirmskolas iestādēm, kurās mācās pieci līdz sešus gadus veci bērni. Tur 80 procentus no pedagoga algas sedz valsts, pārējo – attiecīgā pašvaldība. Speciālajos dārziņos strādājošajiem skolotājiem algu pilnībā maksā valsts, informē I. Vilde.
	Radušos situāciju, par kuru ieinteresējies arī izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs, Dz. Āboliņa skaidro ar nepietiekami aktīvu Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta rīcību, jo laikus nav pieprasīta papildus līdzekļu iekļaušana šā gada budžeta grozījumos. Līdz ko šāds pieprasījums nonācis domes Izglītības, jaunatnes lietu un sporta komitejā, tas atbalstīts. Papildus līdzekļu piešķiršanai pedagogu algām piekritusi arī Budžeta komisija, taču, lai grozītu budžetu, vajadzīgs deputātu balsojums.
	Dz. Āboliņa paskaidroja, ka RD, pieņemot šā gada budžetu, nevarēja iepriekš paredzēt valdības lēmumu par algu palielināšanu skolotājiem, tādēļ arī nācies līdzekļus meklēt papildus. No kopējās summas 195 301 lata lauvas tiesa – 157 445 lati paredzēti pirmskolas skolotāju algu palielināšanai (2141 likme), 23 176 – vispārējo izglītības iestāžu pulciņu skolotājiem (294 likmes) un 14 680 latu – interešu izglītības iestāžu pulciņu skolotājiem (108 likmes).
	Pēc tam, kad masu medijos izskanēja bažas par to, ka šie galvaspilsētas pedagogi varētu palikt bez algas palielinājuma, J. Radzevičs uzdeva Izglītības valsts inspekcijai (IVI) noskaidrot, vai visas pašvaldības ir spējīgas maksāt šiem pedagogiem paaugstinātās algas. IVI vadītājs Zigfrīds Grinpauks Neatkarīgo informēja, ka paaugstināto algu nesaņem vēl trīs Rēzeknes rajona pašvaldību pirmsskolas iestāžu skolotāji, kuriem piemaksa tiek solīta tikai no nākamā gada 1. janvāra, kā arī viena Jelgavas rajona un viena Aizkraukles rajona pagasta pedagogi. Visas pašvaldības to attaisno ar līdzekļu trūkumu, jo šādi papildus izdevumi vietējo varu budžetos nav paredzēti.
Vēstures stundu skaitu 
pamatskolā samazinās par trešdaļu
Dace Kokareviča,  Latvijas Avīze  10/27/04     Pagājšnedēļ divu sabiedrisko organizāciju - Latvijas Republikas Augstākās Padomes Latvijas Tautas frontes frakcijas deputātu kluba un Latvijas Inteliģences apvienības - rīkotās konferences dalībnieki pieņēma rezolūciju ar priekšlikumiem, kā nodrošināt Latvijas vēstures kvalitatīvu un saturīgu mācīšanu skolās. 
	Paredzēts, ka rezolūciju šonedēļ iesniegs Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai, Saeimai, Ministru kabinetam un Izglītības un zinātnes ministrijai (IZM). 
	Bijušais izglītības ministrs 8. Saeimas deputāts Kārlis Šadurskis konferencē norādīja, ka parasti pārmaiņas nevēloties ierēdņi, kuriem par to pašu samaksu būtu vairāk jāstrādā, mācību grāmatu autori, kuri baidās zaudēt honorārus par atkārtotiem izdevumiem, un arī daļa skolotāju. 
	Kārlis Šadurskis saskaitījis, ka, sākot no 2005. gada, pamatskolā būs par 27 procentiem vēstures stundu mazāk. Līdz šim no 5. līdz 9. klasei pavisam bija 390 vēstures stundas (no kurām vien trešā daļa - Latvijas vēstures), turpmāk no 6. līdz 9. klasei būs tikai 284 stundas. Ja jau tagad sabiedrība nav apmierināta ar skolēnu vājajām vēstures zināšanām, kas tad notiks, stundu skaitu vēl samazinot?
	Izglītības satura un eksaminācijas centra vēstures speciālists Valdis Klišāns stundu samazināšanu attaisno tā: - Jāņem vērā, ka jau no 1. klases skolēni apgūs integrētu sociālo zinību mācību priekšmetu, kur daļa ir arī vēstures tematika. 
	Savulaik gan vēstures skolotāji teica, ka, piemēram, posmam par Otro pasaules karu un deportācijām Latvijā kopā var veltīt tikai sešas stundas un kara notikumu izklāsts un pasaules mēroga spilgto personu raksturojums paņem gandrīz visu laiku, tāpēc par Latviju šajā posmā skolēniem rodas tikai virspusējs, paviršs priekšstats. 
	Konferences rezolūcijā ir tieši IZM adresēti priekšlikumi: "Izglītības un zinātnes ministrijā izstrādāt Latvijas vēstures priekšmeta standartu un Ministru kabinetā apstiprināt grozījumus valsts pamatizglītības standartā, paredzot Latvijas vēsturi līdz 9. klasei mācīt pietiekamā apjomā kā atsevišķu mācību priekšmetu paralēli un kontekstā ar pasaules vēsturi" un "ar 2006. gada 1. septembri pilotprojekta veidā uzsākt eksperimentālu Latvijas vēstures kā atsevišķa priekšmeta mācīšanu skolās, bet ar 2007. gada 1. septembri ieviest šo sistēmu visās vispārizglītojošās skolās un programmās".
	Valdis Klišāns atbildot norāda, ka ISEC mājas lapā vēstures priekšmeta standarta izklāstā Latvijas vēstures saturs tagad ir izdalīts atsevišķi. Vai ar to vien jau viss ir sakārtots? 
	Paraudzīsimies, kādus Latvijas vēstures tematus pamatskolās paredz apgūt vienā trešdaļā no 284 stundām, tātad 95 stundās. 
	"Vēstures izzināšanas pamati. Es, mana ģimene, zeme un tauta vēsturē."
	Seko "Aizvēsture Latvijas teritorijā. Pirmatnējo cilvēku dzīvesveids Latvijas teritorijā".
	No viduslaiku vēstures jāzina: "Sabiedrība Latvijas teritorijā krustnešu iebrukuma priekšvakarā. Livonija. Livonijas kārtas un to dzīvesveids. Livonijas kultūra."
	Jauno laiku temati: 
	"Pārmaiņas Baltijas sabiedrībā un saimniecībā. Reformācija Livonijā. Latvijas teritorija Polijas-Lietuvas, Zviedrijas un Krievijas varā. Kurzemes hercogiste. sasniegumi izglītībā, zinātnē un kultūrā. Apgaismība Baltijā. Nacionālā atmoda Latvijā."
	Konferences dalībniece Tukuma Raiņa ģimnāzijas skolotāja Aija Miezīte uzskata: 
	- Vēstures priekšmeta standarts pamatskolā un vidusskolā ir pārslogots, tajos nav jūtama Latvijas vēstures dominante. Vidusskolā vēsturei atvēlētajās divās mācību stundās nedēļā nav iespējams apgūt prasītās zināšanas un prasmes. To grūti izdarīt pat četrās stundās, ko daļa skolēnu izvēlas padziļinātai vēstures apguvei. Patlaban pārāk liels uzsvars likts uz agrākajiem vēstures periodiem, bet nepietiek laika 20. un 21. gadsimta vēsturei, kuras izpratne ir nepieciešama mūsdienu pasaules izpratnei. Latvijas vēstures, īpaši 20. gadsimta, vājās zināšanas traucē apgūt literatūras, filozofijas, politikas, kultūras vēstures un citus mācību priekšmetus.
	Ko standarts prasa iemācīt pamatskolēnam par jaunāko laiku (20. - 21. gadsimta) vēsturi? 
	"Sabiedrības attīstības pamattendences Baltijā. Pirmā pasaules kara darbība Latvijā. Latvijas valstiskuma izveide. Latvijas Republika starpkaru posmā 20. - 30. gados. Otrais pasaules karš. Okupācijas režīmi Latvijā. Padomju totalitārisms Latvijā. Sabiedrības attīstība. Sasniegumi un mūsdienu Latvijas problēmas. Kultūra un izglītība Latvijā."
	Skolotāja Aija Miezīte pieteica Tukuma Raiņa ģimnāzijas gatavību eksperimentam:
	- Labākais variants būtu Latvijas vēstures kā atsevišķa mācību priekšmeta apguve vismaz pamatskolā. Vidusskolā jāpārskata standarts, lielāko vietu atvēlot 20. gadsimta vēsturei. 
	Ir daudz vēstures grāmatu, bet tajās Latvijas vēstures tēmas ir "izplūdušas" pasaules vēstures kontekstā. Vienā no labākajām grāmatām - apgāda "Zvaigzne ABC" izdotajā trīsdaļīgajā "Pasaules vēsturē vidusskolai" Latvijas vēsturei 20. gadsimtā, piemēram, atvēlēts tikpat daudz teksta cik Āzijas, Āfrikas un Latīņamerikas tautu vēsturei. 
	Būtu nepieciešams finansēt zinātniskos pētījumus jaunākajā Latvijas vēsturē, neapejot arī "neērtos" jautājumus, piemēram, kolaborāciju, analizējot un izvērtējot arī ētiskos aspektus. 
	Pedagoģe, kura diendienā strādā ar bērniem, skaidri un gaiši saka: 
	- Es nepiekrītu Izglītības ministrijas funkcionāriem, kuri saka, ka skolēni vēsturi zina arvien labāk. Diemžēl pazeminās vispārējais izglītības līmenis, un, ja uz tā fona vēstures zināšanas ir nedaudz labākas nekā citos priekšmetos, tas vēl neko nenozīmē. 
	Arī par sabiedrības integrāciju domājot, jāteic tā: vispirms mums pašiem ir jābūt pietiekami attīstītai valstiskajai apziņai un tad mēs varēsim prasīt arī no citiem.
Izstādes 
Ilze Zveja,  NRA  10/26/04     Rīgas galerijā šodien atklās gleznotājas Barbaras Gailes personālizstādi Atradumi. Barbaras Gailes izstāde ar šādu pašu nosaukumu norisinājās pirms pāris gadiem galerijā Centrs. Gleznotāja atzīst, ka arī jaunajā ekspozīcijā darbi turpina to pašu agrāko loģiku.
	"Vizuāli tā iecerēta kā nosacītu, minimālistisku gleznojumu kopums, kur reizē ar krāšņajiem, glezniecībai piederīgajiem izteiksmes līdzekļiem, vienlaik tos reducējot un arī kāpinot, tiktu risinātas un koptas, varētu teikt, klasiskas un mūžsenas glezniecības tradīcijas," par izstādi saka Barbara Gaile.
	- Agijas Sūnas galerijā šodien atklāj Roberta Koļcova personālizstādi Botāniķa pieraksti. Grafiķis Roberts Koļcovs, kurš parasti izstādes rīkoja tandēmā ar kolēģi Aivaru Vilipsonu, šoreiz piedāvā tikai savas gleznas un grafikas. Lai arī darbu tapšanai ir saistība ar makšķerēšanu – tā ir mākslinieka kaislība –, tas tomēr nav ainavisms, jo Roberta Koļcova darbu centrā ir cilvēks.
	- Gētes institūtā Rīgā 27. oktobrī atklās izstādi Arhitektūra + ekoloģija. Tematiski dažādajās arhitektūras izstādēs ciklā Made in Germany – Architektur plus īpaša uzmanība tiek pievērsta arhitektūras formu un kvalitātes augstajiem standartiem mūsdienu Vācijā. Nesenā pagātnē valstī tapušas izcilas būves, kurās galvenā loma piešķirta ekoloģijai, tāpēc cikla pirmā izstāde Arhitektūra + ekoloģija ir veltīta šai tematikai. Deviņi piemēri – no bērnudārza līdz nulles emisijas jeb bezatkritumu fabrikai, no daudzstāvu administratīvā centra līdz dzelzceļa stacijas projektam – atspoguļo ekoloģiskās būvniecības arhitektoniskās un tehniskās attīstības daudzveidību, kāda šodien sastopama Vācijā.
	- Mūzikas muzejā 29. oktobrī atklās izstādi Ielūdz komponists un mūzikas kritiķis Jānis Zālītis (1884–1943).J. Zālītis bija latviešu mūzikas klasiķu J. Vītola, E. Melngaiļa, A. Kalniņa līdzgaitnieks, viņa vairāk nekā 2000 mūzikas kritikas ir spilgta liecība mūzikas norisēm Latvijā 20. gs. pirmajā pusē. Muzeja apmeklētājiem būs iespēja viesoties Zālīša salonā, kas iekārtots no RTMM fondos glabātajām viņa mēbelēm un piemiņas lietām, iepazīt J. Zālīša vispusīgo radošo personību unikālos fotoattēlos un dokumentos, un ieklausīties viņa smalku noskaņu bagātajā mūzikā.
	- Ventspils muzejā atklāta izstāde Osta. Izstāde iecerēta kā stāsts mākslas darbos par Ventspils ostu no 20. gs. sākuma līdz mūsdienām. Muzeja izstāžu zālē pirmoreiz Ventspilī un arī Latvijā būs vienkop redzami dažādu paaudžu mākslinieku darbi par Ventspils ostas tēmu – gan no Ventspils muzeja, gan Valsts Mākslas muzeja krājuma, kā arī gleznas no mākslinieku privātkolekcijām. Jaunākos skatītājus izstādei varētu piesaistīt projekts Papīra osta, kurā kopā ar muzeja pedagogu varēs apgūt papīra kuģu locīšanu, kuģu karogu valodu un citas interaktīvas darbības. 
	- Madonas muzejā apskatāma Ināras Liepas izstāde Leļļu lietas atkal pie vietas. Kamēr Latvijā vēl nav atrasta pastāvīga apmešanās vieta lellēm, jo no Leļļu teātra sniegtās pajumtes nācies izvākties, tās ceļo apkārt izstādēs. Ināras Liepas jaunākie leļļu bērni devušies uz Madonu – viltīgi smaidošas lellītes, omulīgi zvēriņi mākslinieces nebeidzamo mākslinieces ideju fiksējums krāsainos un košos materiālos.

Citā ziņā ...

Par sēdēšanu Rīgas parku 
zālienā šogad neviens nav sodīts
LETA  10/25/04    Rīgas Pašvaldības policija (RPP) kopš šā gada sākuma nav noformējusi nevienu administratīvā pārkāpuma protokolu par sēdēšanu Rīgas parku zālienā, aģentūru LETA informēja RPP preses sekretāre Inese Tīmane. 
	Ka ziņots, pagājušajā gadā spēkā stājās noteikumi, kas nosaka, ka parkos, skvēros un apstādījumos, kuri uzskatāmi par daiļdārziem un ir kultūrvēsturiski pieminekļi - Esplanādē, kanālmalas apstādījumos, Prezidenta pils skvērā, Kronvalda parkā, Vērmanes dārzā - un kuros ir pašvaldības izvietotas aizlieguma un ierobežojuma zīmes, nedrīkst atrasties zālienā. 
	Tīmane uzsvēra, ka, visticamāk, protokoli par sēdēšanu zālienā netika noformēti, jo vasarā bija slikti laika apstākļi un cilvēki nelabprāt uzturējās parkos. Taču, iespējams, cilvēki ir kļuvuši apzinīgāki, jo pērn par šiem pārkāpumiem tika piemērots sods, norādīja RPP pārstāve. 
	Kā liecina lietišķo pētījumu aģentūras "Nikolo grupa" veiktās un Rīgas domes samaksātās aptaujas rezultāti, rīdzinieku attieksme pret šo aizliegumu ir dažāda - aptuveni puse rīdzinieku negatīvi vērtē aizliegumu sēdēt vai gulēt Rīgas parku zālienā. 
	Saskaņā ar aptaujas datiem 27,6% aptaujāto šo aizliegumu vērtēja negatīvi, bet 16,2% - drīzāk negatīvi. Ar šo jaunievedumu neapmierinātie biežāk bija sastopami vīriešu, gados jaunu respondentu, turīgu un bērnu kopšanas atvaļinājumā esošo ļaužu vidū. 
	Pozitīvi šo aizliegumu vērtēja 19,7% aptaujāto, savukārt 31,3% respondentu aizliegumu vērtēja pozitīvi. Kā liecina aptaujas rezultāti, iecietīgākie pret šo aizliegumu ir ļaudis, kuri nav dzimuši Rīgā. 
Gaiziņkalnā sliesies "Pirmais latvietis kosmosā"
LETA  10/24/04       Gaiziņkalna skatu torņa ideju konkursā ir uzvarējis projekts "Pirmais latvietis kosmosā", informēja Latvijas Arhitektu savienības pārstāve Zanda Redberga. Projekta autori ir radošā apvienība "Trīs vēji" un arhitektūras studenti Ilze Kundziņa, Linda Leitāne, Ilze Paklone un Uldis Sedlovs. Autoriem piešķirta 1000 latu prēmija. 
	Kā projekta aprakstā norādījuši autori, torņa prototips ir puzuris - latviešu mikrokosmosa un makrokosmosa modelis. 
	Torņa telpiskās struktūras pamatā ir kubi, kuri savienoti virsotņu punktos - tie savērsti tā, ka kubu diagonāles veido torņa vertikālo asi. Kāpnes risinātas pa spirāli. Plānots ierīkot arī liftu. Torni paredzēts celt no metāla, koka un dzelzsbetona. 
	Pie torņa paredzēta atpūtas zona ar soliņiem, apgaismes ķermeņiem, kokiem un atkritumu tvertnēm. Gan atpūtas zona, gan tornis tiks izgaismots. 
	Otro prēmiju, 300 latus, konkursa žūrija nolēmusi piešķirt projekta ar devīzi "omni: scope" autoram arhitektam Pēterim Ratasam, bet trešo prēmiju, 200 latus, nolemts atvēlēt projekta ar devīzi "Gaiziņa gaismas tornis" autoriem - Niklāvam Paeglem un arhitektiem Dacei un Jurim Paeglēm. Veicināšanas prēmiju,100 latus, saņēmuši projekta ar devīzi "lili" autori arhitekti Jānis Sauka un Mārtiņš Ošāns. 
	Kā ziņots, Gaiziņkalna skatu torņa ideju konkursam tika iesniegti 14 darbi. 
	Skatu tornis atradīsies Latvijas augstākajā virsotnē Gaiziņkalnā, Madonas rajona Bērzaunes pagasta saimniecības "Lejas Gaiziņi" teritorijā. 
	Gaiziņkalns kā īpaši aizsargājama dabas teritorija iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā, kas savukārt ietilpst Bērzaunes un Vestienas aizsargājamās ainavas apvidū. 
	Pašlaik Gaiziņkalnā atrodas padomju laikā uzbūvētais 45,5 metrus augstais skatu tornis, kas ir avārijas stāvoklī. Vecā torņa demontāža un jauna skatu torņa būvniecība ir akceptēta pašvaldībā un Madonas reģionālajā vides pārvaldē, tādēļ konkursa dalībniekiem vecais tornis nekādā veidā nav saistošs. 
	Projektu izstāde Rīgā, Mazajā Pils ielā 19, ir aplūkojama līdz 30.oktobrim.