K a s   j a u n s	
Nr. 366:   2004.g. 30.septembris- 6.oktobris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē...

Pētnieki: konflikta gadījumā 
Baltijā krievvalodīgie būs vājais punkts 
Gunta Sloga,  Diena  10/02/04     Krievijas stingrais atbalsts krievvalodīgajiem ekstrēmistiem Latvijā un Igaunijā turpina palielināties. Maskavas mudinātas, šīs grupas abās valstīs izvērš vardarbību, piespiežot vietējos drošības spēkus iesaistīties smagās sadursmēs ar nemierniekiem. Maskava, paziņodama, ka aizstāv krievvalodīgo cilvēktiesības, gatavo iebrukumu Baltijas valstīs, vienlaikus izmantodama propagandas un diplomātiskos ieročus, lai sašķeltu NATO valstis un vājinātu alianses spēju izdarīt stingru prettriecienu Krievijai. 
	Pagaidām šī biedējošā un, šķiet, neticamā aina ir tikai pēc ASV armijas pasūtījuma izstrādāts iespējamo notikumu scenārijs Baltijas valstīm tuvāko astoņu gadu laikā. Taču, kā uzsver novērotāji, šis pētījums mudina Baltiju necerēt, ka ar dalību NATO tā ieguvusi pilnīgu drošību. Latvijai un Igaunijai būtu jāpieliek arī lielāki pūliņi, lai integrētu krievvalodīgos iedzīvotājus, un par visiem šiem pasākumiem pastiprināti jāinformē Rietumu partneri.
	Baltijas konflikta scenārijs ir izklāstīts pētījumā Pieejas nodrošināšana stratēģiski svarīgākajiem reģioniem, ko pēc ASV armijas pasūtījuma veikusi ietekmīgā amerikāņu pētījumu kompānija RAND. Tajā modelēti iespējamie konflikti Taivānā, Irākā, kā arī Latīņamerikas un Karību jūras reģionā. Kā potenciālais konflikta reģions Eiropā pētīta Baltija. Scenāriju mērķis ir noskaidrot, kādu stratēģiju un taktiku varētu pielietot potenciālais pretinieks un cik efektīvi būtu ASV un NATO prettriecieni. 
	Baltijas scenārija pamatā ir ASV un Krievijas attiecību saasināšanās. Par katalizatoru Krievijas un Rietumu konfliktam kļūtu "Igaunijas un Latvijas nespēja pilnībā integrēt etnisko krievu iedzīvotājus," raksta RAND pētnieki. Scenārijs paredz, ka Krievijas specdienesti izmantotu Latvijas un Igaunijas krievvalodīgo neapmierinātību, sniedzot tiem finansiālu un organizatorisku atbalstu. Šīs Maskavas atbalstītās grupas sāktu vardarbīgus uzbrukums varas iestādēm, un vietējiem drošības spēkiem neatliktu nekas cits kā apspiest nemierus.
	Šie notikumi Maskavai ļautu iestāties kā krievvalodīgo cilvēktiesību aizstāvei un izteikt draudus Baltijai. NATO reaģējot uz to, pieprasītu Maskavai pārtraukt provokatīvo rīcību. Stingrā NATO nostāja izraisītu Krievijā iekšējo krīzi, un tās vadība dotu rīkojumu iebrukt Baltijas valstīs. Tā kā Krievijas armija joprojām ir sliktā stāvokli, tad iebrukuma sagatavošanai tiktu dotas 30 dienas. Kā secina pētnieki, ar šo laiku pietiktu, lai NATO sagatavotu veiksmīgu un spēcīgu prettriecienu.
	Tiesa, scenārijs paredz vairākus sarežģījums. Tā kā Krievija apzinātos savus militāros trūkumus, tad daudz vairāk paļautos uz izlūkošanas aktivitātēm un psiholoģiskajām operācijām, ar kurām mēģinātu sašķelt Rietumus. Vispirms, kā jau minēts, Igaunijā un Latvijā izvērstos vardarbība. Tad Krievija, izmantojot propagandu un diplomātiju censtos panākt, ka vismaz daļa no NATO Eiropas valstīm ir pret alianses iesaistīšanos konfliktā Baltijā. RAND pētnieki secina, ka Krievija tādējādi varētu sašķelt NATO valstis, tām nespējot vienoties par to, kā un kad atbildēt uz Maskavas draudiem. Izmantodama šo apjukumu, Krievija iegūtu ietekmi Baltijā. 
	Igauņu avīzē Postimees bijušais ASV valdības padomnieks un politiskais komentētājs Pols Goubls raksta, ka šim pētījumam vajadzētu mazināt eiforiju, kas Baltijas valstīs bijusi jūtama pēc iestāšanās NATO. Dalība aliansē pati par sevi nespējot garantēt pilnīgu drošību. 
	P.Goubls, līdzīgi kā Latvijas Ārpolitikas institūta (LĀI) direktors Atis Lejiņš, uzsver, ka daudz kas šobrīd atkarīgs no Baltijas valstu spējas pārliecināt savus partnerus par panākumiem krievvalodīgo integrācijā. "Mums būtu vairāk jāatgādina par sevi rietumvalstīs, jo citādi tur dzird tikai Krieviju," saka A.Lejiņš. Viņaprāt, jau tagad Krievija rīkojas pēc līdzīga scenārija - tā izvērš informācijas kampaņas, piemēram, regulāri sūtīdama sūdzības par krievvalodīgo stāvokli rietumvalstu vēstniecībām. Par vēl vienu soli šai virzienā esot uzskatāms Latvijas krievu kopienu pārstāvošās organizācijas OKROL plāns atvērt štābu Strasbūrā.
	Pēc A.Lejiņa domām, Latvijai jādara viss, lai šeit dzīvojošie krievvalodīgie vēlētos integrēties. Citi vājie punkti, ko var izmantot Maskava, ir joprojām augstais korupcijas līmenis valstī un lielā atkarība no Krievijas enerģētikas jomā, saka LĀI direktors.
Mēs - te, viņi - tur 
Anda Līce, rakstniece,  Diena  10/02/04     Man no atmiņas neiziet lauku autobusā noklausīta saruna: - Ko tagad dara tava meita? - Strādā Vācijā, ir ļoti apmierināta, saka - atpakaļ nebraukšot. - Un ko dēli? -Vecākais aizbrauca uz Norvēģiju, jaunākais - Īrijā. 
	Stāstītāja bija sieviete krietni gados. Viņa ir palikusi Latvijā, jo kādam ir jāsargā māja. Viņa gaidīs atgriežamies savus bērnus, bet - vai sagaidīs? No svešuma parasti atgriežas divos gadījumos - kad klājas ļoti slikti vai kad ir neizturamas ilgas pēc dzimtenes un tuviniekiem. Nonākot pārtikušā pasaulē no tik nabadzīgas valsts, kāda patlaban ir Latvija, arī samaksas ziņā diskriminētajiem viesstrādniekiem svešums tomēr šķiet gana labs. Kaut kas nelāgs ir noticis ar ļaužu ilgām. Dzirdot pieminam dzimtenes mīlestību, ne viens vien atcērt: "Nevajag man tādu s... Latviju!"
	Kā gan tas varēja notikt, ka miera laikā notiek tāda bēgšana? Kā no grimstoša kuģa. Mēs skatāmies uz augšu - uz saviem priekšstāvjiem, jo tieši tur ir jāmeklē atbilde. Bet tur - par šo parādību nekāda satraukuma. Tur nemiers pavisam par ko citu - par noturēšanos amatā pēc iespējas ilgāk un par jebkuru cenu. Pēc kārtējā ekonomiskā vai politiskā satricinājuma mēs vēršam skatienus uz augšu. Viņi, mūsu uzticības kredītu saņēmušie, uz leju neskatās. Viņi gan apgalvo, ka skatoties, bet tie ir meli. Un tad mums šķiet, ka šodien tiek melots tāpat kā padomju laikā. No meliem mirst ticība. Tās vietā nāk apātija, apātiju nomaina cinisms. Uz āru tas parādās smieklos par to, par ko smieties neklājas. No verbālās sfēras cinisms pāriet uz drukāto vārdu. Un tad var runāt par cinisma epidēmiju. Tās laikā daudzi tiek garīgi sakropļoti un pat aiziet bojā. Viņu skaits nav zināms. Mēs uzskaitām tikai auto avārijās un pašnāvībās bojāgājušos. Tieši šī statistika brīdina par sabiedrības morālo katastrofu. Par to liecina arī urrāoptimisms pirmo personu runās. Satriecoši biezais "plāno" ļaužu slānis un tas, ka aiz demokrātijas izkārtnes valsti faktiski pārvalda daži simti aizkadrā stāvošo kapitāla turētāju. Vai ik dienu sevi aplūkot ļauj deputāti un ierēdņi. Tie, uz kuriem sākumā mēs liekam cerības, bet vēlāk izgāžam savas dusmas un neapmierinātību. Mēs - te, viņi - tur. Vēl pavisam nesen viņi bija mums blakus. Tā teikt, pie pleca plecs - kā ierindniekiem... Mēs neviens nezinām, kas notiktu ar mums, ja mēs nonāktu augšā - tur, kur brīvā griba noplok kā alus putas un pakļaujas likumiem, par kuru esamību te - lejā - var tikai nojaust.
Poļi no Irākas aizies līdz gada beigām
Viesturs Radovics,  NRA  10/05/04     Polijas prezidents Aleksandrs Kvasņevskis pirmdien pēc sarunām Parīzē paziņoja, ka Vašingtona vēlas izvest savu karaspēku no Irākas līdz 2005. gada beigām. 
	A. Kvasņevskis sacīja, ka konkrēts datums, līdz kuram Polijas karavīri jāizved no Irākas, nav noteikts, taču Polija cer "pabeigt misiju 2005. gada beigās". Ar līdzīgu paziņojumu vakar intervijā Polijas sabiedriskajam radio nāca klajā arī Polijas aizsardzības ministrs Ježijs Smjadzinskis, sakot, ka Polija izvedīs savu karaspēku, kad beigsies termiņš ANO Drošības padomes 1546. rezolūcijai par politiskā pārejas posma laiku Irākā. Latvijas kontingents, kas Irākā darbojas Polijas divīzijas sastāvā, pēc Saeimas lēmuma misiju turpina līdz 2005. gada 8. jūnijam. Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) preses virsnieks Uldis Davidovs sacīja: "NBS nav informācijas, ka Latvijas kontingentam tuvākajā laikā kaut kas varētu mainīties, un mūsu karavīri turpina misiju līdz termiņa beigām.

Emsis uzņem kaimiņu premjerus 
Gunta Sloga,  Diena  10/05/04     Baltijas Ministru padome, tiekoties Rīgā, sola veicināt sadarbību infrastruktūras jomā.
	Transporta un infrastruktūras joma, tajā skaitā Baltijas valstu savienošana ar ātrgaitas dzelzceļu, ir vienas no būtiskākajām Latvijas, Lietuvas un Igaunijas sadarbības jomām tuvākajā nākotnē. To pirmdien Rīgā atzina Latvijas, Lietuvas un Igaunijas premjeri, tikdamies Baltijas Ministru padomes sanāksmē. Atklājot rekonstruēto Via Baltica Baltezera posmu, premjers Indulis Emsis uzsvēra, ka šis ceļš ir simbols saiknei starp trim Baltijas valstīm un jaunajām iespējām, ko Eiropas Savienība sniedz to infrastruktūrai, ziņo LETA. 
	Atgādinot, ka pagājuši desmit gadi kopš Baltijas Ministru padomes izveides, I.Emsis uzsvēra, ka ir izpildīts viens no galvenajiem šīs institūcijas izveidošanas mērķiem - kopīgs darbs pie integrācijas NATO un Eiropas Savienībā. Tādēļ tagad nepieciešams ne vien meklēt jaunus sadarbības virzienus, bet arī reformēt pašu padomi. Paredzams, ka no nākamā gada būtiski tiks samazināts padomes komiteju skaits. Igaunijas premjers Juhans Parts uzsvēra, ka galvenais šo reformu mērķis ir padarīt triju valstu sadarbību elastīgāku un efektīvāku. 
	Kā viena no būtiskākajām triju valstu sadarbības jomām tika minēts transports un infrastruktūra, ieskaitot neatkarīgu elektroapgādes sistēmu un jaunu gāzes vadu izbūve. Svarīgs trīspusējās sadarbības lauks esot Baltijas ātrgaitas dzelzceļa ass Varšava-Kauņa-Rīga-Tallina-Helsinki izveidošana. "Kāpēc trīs Baltijas valstu premjeri tik daudz runā par infrastruktūru? PSRS laikā mums nebija fiziskas saiknes ar rietumiem sakaru un transporta jomā. Taču tagad kā ES valstīm mums tas ir būtiski," uzsvēra Lietuvas premjers Aļģirds Brazausks, pauzdams cerību, ka šajā jomā tiks saņemts nozīmīgs ES finansējums.
	Triju premjeru kopīgajā paziņojumā pausts aicinājums Krievijai ratificēt robežlīgumus ar Igauniju un Latviju. I.Emsis pirmdien arī uzsvēra, ka nav tādas ES valsts, kura vēl vairāk nekā Baltijas valstis būtu ieinteresēta demokrātiskā Krievijā. "Tas, kas notiek Krievijā, mums nav vienaldzīgs," sacīja I.Emsis, komentēdams rietumos paustās bažas par Maskavas atkāpšanos no demokrātijas principiem. J.Parts uzsvēra, ka Igaunija vēlas, lai pienāktu diena, kad starp abām pusēm sāktos īsts dialogs, jo pašlaik šāda griba ir tikai "no mūsu puses". Premjerministri izteica arī atbalstu pilsoniskas sabiedrības attīstībai un demokrātiskajiem spēkiem Baltkrievijā.

Valdībā un partijās...

Saeima atbalsta ierobežojumus 
dubultpilsoņiem ieņemt valsts amatus 
LETA  09/30/04    Saeima šodien pēc aptuveni divas stundas garām diskusijām konceptuāli atbalstīja Tautas partijas (TP) sagatavoto likumprojektu, kas paredz personām ar dubulto pilsonību noteikt ierobežojumus ieņemt augstākos valsts amatus.
	Par likumprojektu nobalsoja 56 deputāti, savukārt pret balsoja 33 labējo opozīcijas partiju "Jaunais laiks" (JL) un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) deputāti.
	Likumprojekts "Par ierobežojumiem personām ar dubulto pilsonību ieņemt augstākos valsts amatus" paredz, ka no nākamā gada 1.jūlija dubultpilsoņi vairs nevarēs ieņemt Saeimas deputāta, premjera, ministra, Satversmes aizsardzības biroja direktora un viņa vietnieka, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieka un viņa vietnieka, prokurora, tiesneša, vēstnieka, Nacionālās radio un televīzijas padomes, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes locekļa amatu. Liegums kopumā attieksies uz 23 iestāžu vadītāju amatiem.
	Likumprojekts paredz, ka personām, kurām pašreiz ir dubultā pilsonība un kuras ieņem valsts augstākos amatus, līdz likuma spēkā stāšanās brīdim būtu jāatsakās no dubultpilsonības. Savukārt personām, kas tiks ieceltas amatos, no dubultpilsonības būs jāatsakās mēneša laikā.
	Ja likums tiks pieņemts, no dubultpilsonības būs jāatsakās, piemēram, Saeimas deputātam Krišjānim Kariņam (JL), Uldim Mārtiņam Klausam (JL) un Lienei Liepiņai (JL), kā arī īpašu uzdevumu ministram Nilam Muižniekam (LPP).
	Pašlaik Satversmē ir noteikts, ka par Valsts prezidentu nevar ievēlēt pilsoni, kuram ir dubultpilsonība. 
Reaģēs uz pārmetumiem banku sistēmai
BNS  10/01/04     Reaģējot uz ASV valsts sekretāra vietnieka Ričarda Armitedža šomēnes izteiktajām bažām, ka Latvijas bankas varētu būt pievilcīgas pasaules teroristu finansētājiem, premjers Indulis Emsis nolēmis atbildīgajām finanšu tirgus uzraudzības iestādēm uzdot sagatavot rīcības plānu, kurā noteiks banku sektora problēmas un to risinājumus, raksta "Diena". Gan Latvijas, gan ārvalstu diplomātiskajās aprindās pēc Armitedža vizītes Rīgā izskanēja pieņēmumi, ka ASV ir nobažījušās par Latvijas banku servisa iespējamo pieejamību teroristisko organizāciju atbalstītāju noguldījumiem un tranzītoperācijām. 
	Tiek uzskatīts, ka, neraugoties uz Latvijas banku labo aizsardzības līmeni pret naudas atmazgāšanas operācijām, dažās tas netiek nodrošināts, taču Latvijas likumdošana neparedz aizdomīgo darījumu nopietnu izmeklēšanu, vainīgo sodīšanu un nelikumīgās naudas konfiscēšanu.
"Jaunais laiks" zaudē divus deputātus
Ilze Kuzmina,  Latvijas Avīze  10/02/04     Bijušais iekšlietu ministrs Māris Gulbis vakar paziņoja par izstāšanos no pagaidām lielākās Saeimas frakcijas "Jaunais laiks". Līdz ar viņu no partijas aizgāja arī deputāte Ināra Ostrovska.
	"Esam pieņēmuši lēmumu izstāties no partijas un frakcijas "Jaunais laiks" un turpmāk darbosimies kā neatkarīgi deputāti. Mēs vairs nevaram un negribam bez ierunām pakļauties partijas vadītāja darba stilam, kas ir ne tikai novedis "Jauno laiku" opozīcijā, bet arī turpina spekulēt ar vēlētāju uzticību un apspiest jaunu, demokrātisku un radošu garu partijā," vakar izplatītajā paziņojumā pauduši abi deputāti.
	M. Gulbis pauda, ka daudzi frakcijas deputāti ir neapmierināti ar partijas vadības darba stilu un domā par "JL" atstāšanu. Taču no aptaujātajiem "JL" deputātiem to apliecināja tikai Ināra Ostrovska, kura uzskata, ka "JL" trūkst demokrātijas. 
	Savukārt daudzi citi "JL" deputāti noliedza, ka partijā pietrūktu demokrātijas.
TSP atbalstīs visus 
ierosinājumus gāzt Emša valdību
LETA  10/02/04    Tautas saskaņas partija (TSP) sestdien notiekošajā kongresā nolēma atbalstīt visus ierosinājumus gāzt Induļa Emša (ZZS) vadīto valdību. 
	Kongress Saeimas frakcija deva uzdevumu gadījumos, kad parlamentā tiek rosināts neuzticības balsojums Emša valdībai vai atsevišķiem tās ministriem, atbalstīt neuzticības izteikšanu. 
	TSP gan pagaidām neredz iemeslus, lai pati atkārtoti rosinātu neuzticības izteikšanu, jo politiskā situācija kopš iepriekšējā balsojuma neesot mainījusies, sacīja Saeimas TSP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Andrejs Klementjevs. 
	Sestdien pieņemtais lēmums gan nenozīmējot, ka TSP balsos pret visiem valdības sagatavotajiem likumprojektiem. Tie, kas atbildīs partijas nostādnēm, tiks atbalstīti, skaidroja TSP Saeimas frakcijas konsultants Aivars Dātavs. 
	"Mēs nebūsim destruktīva opozīcija, kas balsos pret, tikai lai balsotu pret," sacīja Dātavs. 
	Kongresā nedaudz tika ieskicēta arī partijas attieksme pret iespējamo nākamo valdību. Gadījumā, ja tāda tiks izveidota, TSP par atbalstu tai lems pēc sociālo, nacionālo, integrācijas jautājumu nostādņu izvērtēšanas. 
	Kā ziņots, TSP priekšsēdētājs Jānis Jurkāns uzskata, ka partijas būtiskākā šī gada neveiksme ir sniegtais atbalsts Emša vadītajai valdībai.  
Mūrniece, atstājot amatu, 
sēj šaubas par JL vienotību 
Ināra Egle,  Diena  10/05/04     Pirmdienas rīts Jaunā laika frakcijā, kas vēl nebija īsti atguvusies pēc Māra Gulbja un Ināras Ostrovskas aiziešanas, nāca ar jaunām nedienām. Par atkāpšanos no frakcijas priekšsēža vietnieka amata paziņoja Linda Mūrniece, kas tāpat kā vairāki viņas kolēģi to skaidroja ar deputātes vēlmi nodoties iekšlietām. Taču L.Mūrnieces vēstulē, kas pirmdienas rītā bija ielikta visu JL deputātu kastītēs, ir minēti citi amata atstāšanas iemesli - nespējot izveidot frakcijā tādu gaisotni, kurā ikviens justu pleca sajūtu, un mainīt to, kas deputātei šķiet nepareizi, viņa atsakās no frakcijas priekšsēža vietnieces statusa. Par vēlmi nodoties iekšlietām vēstulē nekas nav teikts.
	Dienas vidū izskanēja versija, ka vēstules iespaidā varētu mainīties visa frakcijas vadība un ka tas ir bijis sava veida manevrs, lai to panāktu. L.Mūrniece, kas vēlāk apstiprināja, ka ir rakstījusi šādu vēstuli, noliedza minēto versiju - viņas nolūks ir bijis mudināt kolēģus uzlabot iekšējo komunikāciju. Frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš sacīja: "Es nesaprotu, par ko ir runa. Frakcijā notiek lēmumu pieņemšana." Viņa vietnieks Artis Kampars arī teica: "Kategoriski noraidu jebkuras baumas par manu noņemšanu vai aiziešanu no amata frakcijas vadībā. Arī stāsts par Krišjāni, kas ir mūsu autoritāte, ir kārtējais izdomājums un vēl viens mēģinājums mūs sašķelt." Neoficiālā informācija liecina, ka nolūks pamainīt vēl kādu figūru frakcijas vadībā ir pārrunāts, taču no tā JL atteicies, nebūdams drošs par iespēju to izskaidrot sabiedrībai.
Pieļauj koalīcijas veidošanu vēlēšanām
Sandris Vanzovičs,  NRA  10/06/04     Jaunizveidotās partijas Jaunā politika (JP) līderis Sergejs Dolgopolovs nenoraida iespējamību Rīgas domes vēlēšanās startēt vienotā blokā ar Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju (LSDSP) un citām šobrīd pie varas pašvaldībā esošajām partijām.
	Uz Neatkarīgās jautājumu par iespējamo vienošanos ar ideoloģiski līdzīgiem domes koalīcijas politiskajiem spēkiem startam vēlēšanās citkārt nosvērtais mēra vietnieks S. Dolgopolovs negaidīti asi atbildēja, ka "negribētu Rīgas domes oficiālajās preses konferencēs runāt par politiku" (domes informācijas daļas izplatītajā uzaicinājumā gan bija minēts, ka žurnālisti S. Dolgopolovam "varēs uzdot aktuālus jautājumus"). JP līderis atgādināja, ka Rīgas budžets domē pieņemts "ar absolūto balsu vairākumu, nevienam deputātam nebalsojot pret", bet savu pagaro vēstījumu rezumēja ar teikto, ka pašlaik domes ekonomiskā politika "dibināta uz veselā saprāta bāzes un uz šīs bāzes var vienoties jebkuras politiskās pārliecības cilvēki". 
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka LSDSP izteikusi ieceri izveidot koalīciju Rīgas domes vēlēšanām kopā ar dažām tajā pie varas jau esošajām partijām. Pēc LSDSP ģenerālsekretāra Jāņa Dinēviča teiktā, blokā varētu startēt LSDSP, JP, Apvienotā sociāldemokrātiskā labklājības partija (ASLP) un varbūt arī Darba partija. ASLP jau gan reģistrējuši "patriotu kustību Dzimtene", aicinot visas sabiedriskās un politiskās kustības tai pievienoties.
	J. Dinēvičs uzskata, ka politisko spēku stratēģija vēlēšanām lielā mērā atkarīga no izmaiņām pašvaldību vēlēšanu likumā, it īpaši, vai piemēros 
	5 procentu barjeru. Skaidrībai par šīm izmaiņām vajadzētu būt līdz 1. novembrim, tāpēc LSDSP kongresā 30. oktobrī, iespējams, jau daudz reālāk spriedīs par turpmāko rīcību, informēja J. Dinēvičs.

Saimniecībā un biznesā...

Halles būve joprojām kavējas
Sandris Vanzovičs,  NRA  10/01/04     Lai gan saskaņā ar projektu šomēnes vajadzētu sākties daudzfunkcionālās halles pamatu betonēšanai, šie darbi varētu tikt atlikti pat uz mēnesi.
	Pašlaik SIA Merks strādnieki pabeiguši dzīt pāļus 30 procentos no plānotās pāļu lauka platības, bet tālākajiem būvdarbiem sagatavoti 40 procenti no apbūvei paredzētās teritorijas. Neatkarīgā jau rakstīja, ka pēc speciālistu veiktajiem aprēķiniem plānotais pāļu skaits varētu būt 1500-1700 atkarībā no būvlaukuma grunts stāvokļa. 
	Neoficiāla informācija vēsta, ka Skanstes ielas apkaimē grunts ir visai purvaina, tāpēc uzņēmēji, kas šajā rajonā veic būvdarbus, bieži vien saskārušies ar problēmām pāļu dzīšanā. SIA Merks sabiedrisko attiecību konsultants Viesturs Deksnis Neatkarīgo informēja, ka firma regulāri veic pāļu nestspējas pārbaudes. Tās liecina, ka konstrukcijas slodzi tur, arī ar cita veida problēmām būvnieki nav saskārušies.
	Tiesa, oktobrī bija plānots sākt halles pamatu betonēšanu, bet tagad būvfirma jau pieļauj, ka šos darbus varētu sākt pēc mēneša. Plānots to veikt iespējami ātrāk, un vēl nav teikts, ka darbus nāksies atlikt tieši uz mēnesi, apgalvoja V. Deksnis. 
	Neraugoties uz visu, daudzfunkcionālās halles būve tiks pabeigta līdz 2006. gada februārim. 
	Merks informē, ka līdz decembra sākumam tiks izstrādāts tehniskais projekts, praktiski visu mēnesi notiks tā saskaņošana, bet līdz šā gada beigām vajadzētu būt skaidram projekta galīgajam variantam. Šajās dienās Starptautiskās hokeja federācijas (IIHF) mītnē Šveicē viesojas būvfirmas tehniskais direktors.
Latvijā joprojām zemākā darba samaksa 
un mazākā pensija Baltijas valstīs
LETA  10/03/04     Latvijā joprojām saglabājusies zemākā darba samaksa un mazākās pensijas starp Baltijas valstīm.
	Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati, šā gada otrajā ceturksnī Latvijā strādājošo vidējā darba samaksa bija 316 eiro (212 lati), kas ir par 6,6% vairāk nekā šā gada pirmajā ceturksnī. Lietuvā vidējā strādājošo darba samaksa otrajā ceturksnī bijusi 354 eiro (237,5 lati), kas ir par 5% vairāk nekā gada pirmajos trīs mēnešos.
	Lielākā vidējā strādājošo darba samaksa no Baltijas valstīm ir Igaunijā, kur tā šā gada otrajā ceturksnī sasniedza 474 eiro (318 lati), kas ir par 9,9% vairāk nekā gada pirmajā ceturksnī.
	Arī minimālā darba alga zemākā ir Latvijā. Šā gada otrajā ceturksnī Latvijā minimālā darba samaksa bija 120 eiro (80 lati), kamēr Lietuvā tā bija 145 eiro ( 97,3 lati), bet Igaunijā - 159 eiro (106,7 lati). Salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo laika posmu, Latvijā arī bijis vismazākais minimālās darba algas pieaugums - par 14,3%, salīdzinot ar 14,8% Igaunijā un 16,3% Lietuvā.
	Vidējā vecuma pensija Latvijā un Lietuvā šā gada otrajā ceturksnī bijusi 107 eiro (71,8 lati), bet Igaunijā - 136 eiro (91,2 lati). Salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo laika posmu, šogad Latvijā vidējā vecuma pensija pieaugusi par 9,6%, Lietuvā - par 9%, bet Igaunijā - par 8,5%. 
Likvidēts lielākais uzņēmumu skaits 
pēdējos piecos mēnešos
DELFI  10/05/04    Pagājušajā nedēļā Uzņēmumu reģistra (UR) reģistros likvidēto subjektu skaits vienas nedēļas laikā - 168 - ir lielākais kopš maija pēdējās nedēļas, kad tika likvidēti 152 uzņēmumi, portālam "Delfi" pastāstīja UR. 
	"Tuvojoties Komerclikuma reformas noslēgumam, uzņēmēji arvien aktīvāk sakārto savu uzņēmējdarbību - daļa iesniedz pieteikumus pārreģistrācijai komercreģistrā un to skaits arvien pieaug. Arī tie uzņēmēji, kuri vairs nevēlas veikt uzņēmējdarbību, aktīvāk iesniedz pieteikumus likvidācijai," pastāstīja UR galvenais valsts notārs Jānis Endziņš. 
	Vēl pagājušajā nedēļā reģistrēts 201 jauns subjekts, kas ir nedaudz vairāk nekā nedēļu iepriekš - 212. No jaunreģistrētajiem subjektiem 194 reģistrēti komercreģistrā un 7 - uzņēmumu reģistrā. 
	Pēc pamatkapitāla lielākais uzņēmums pagājušajā nedēļā bija SIA "Vide Invest", kuras pamatkapitāls ir 50 000 latu.

Korupcijas apkarošanā...

Latvijā joprojām internetā reklamē 
narkotiku lietošanu un iegūšanas veidus 
LETA  09/30/04    Lai arī likumdošana aizliedz narkotiku reklāmu, Latvijā joprojām interneta portālos ir brīvi pieejama detalizēta informācija par narkotiku lietošanu un iespējām tās iegūt mājas apstākļos.
	Rīgas narkomānijas profilakses centra direktore Ārija Lodziņa uzskata, ka nespēja šos portālus slēgt ir speciālistu nekompetence pierādīt, ka ar to starpniecību tiek reklamētas narkotikas.
	Aģentūra LETA pārliecinājās, ka viena no populārākajām marihuānas lietotāju interneta mājas lapām joprojām darbojas. Iepriekš ar šīs lapas starpniecību pat tika aicināts veidot kopīgu marihuānas pīpēšanas pasākumu.
	Rīgas domes Drošības un kārtības jautājumu komitejas un "Eiropas pilsētas pret narkotikām" (ECAD) rīkotajā seminārā Rīgas Kriminālpolicijas priekšnieks Ints Ķuzis šodien atzina, ka darbojas vairākas interneta lapas, kurās jebkurš interesents var iegūt informāciju par narkotiku lietošanu. Aprakstīti arī apstākļi, kādos jāaudzē augi, lai no tiem iegūtu narkotikas.
	Ķuzis norādīja, ka pēdējā laikā policija arvien biežāk konstatē halucinogēno sēņu lietošanas gadījumus narkomānu vidū. Tā esot samērā jauna parādība Latvijai. Tomēr vispopulārākā joprojām esot tā dēvētā "zālīte" jeb marihuāna un kanabiss.
	Valsts policijas Narkotiku apkarošanas biroja informācija liecina, ka Latvijā netiek izgatavots amfetamīns un tam līdzīgās narkotikas vielas. Šo populāro narkotisko vielu visbiežāk Latvijā ieved no Lietuvas vai Igaunijas, un patlaban mūsu valsts tirgū amfetamīna cenas esot ļoti zemas.
	Pēc Ķuža teiktā, tikai galvaspilsētā vien astoņu mēnešu laikā policija ierosinājusi krimināllietas pret 214 personām par atkārtotu narkotiku lietošanu gada laikā. Deviņu mēnešu laikā veiktas 3514 ekspertīzes, pārbaudot, vai cilvēki nav bijuši narkotiku reibumā.
	Policija atzīst, ka ar narkotiku izplatību ne tikai Rīgā, bet arī visā valstī nodarbojas organizētā noziedzība. Uzsākt narkotiku realizāciju bez kriminālās pasaules atbalsta faktiski neesot iespējams. 
Sola gādāt naudu KNAB 
Irina Jesina,  Diena  10/05/04     Tautas partija (TP) konceptuāli atbalsta ap 230 000 latu piešķiršanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam (KNAB) 2005.gadā. Tā kā biroja vadība Finanšu ministrijai (FM) nav iesniegusi šo priekšlikumu valsts budžeta plānošanas laikā, Saeimai un valdībai vajadzēs par to lemt atsevišķi. 
	Pēc TP frakcijas pirmdienas sēdes, kurā ar paskaidrojumiem par budžeta pieprasījuma nokavēšanu bija ieradies KNAB priekšnieks Aleksejs Loskutovs, TP pārstāvis Saeimas pretkorupcijas komisijā Jānis Lagzdiņš Dienai pastāstīja, ka frakcija biroja budžeta pielikumu par 230 000 latu varētu atbalstīt arī tāpēc, ka no tās "lauvas tiesa tiks novirzīta cīņai ar lielo korupciju, ne jau ar "piecīšiem"". 
	TP frakcija arī iesniegusi izskatīšanai parlamenta komisijās grozījumus KNAB likumā, kas paredz, ka turpmāk birojs finansējuma pieprasījumus varētu iesniegt tieši Saeimai bez saskaņošanas ar valdību, tādējādi birojam tiktu nodrošināta lielāka politiskā un finansiālā neatkarība, izklāstīja J.Lagzdiņš.
	Viņš arī uzskata, ka atbildībai par KNAB novēloto nākamā gada budžeta sastādīšanu jāgulstas uz premjera pleciem, kurš tāpat kā nozaru ministri ir atbildīgs par kārtību pārraugāmajā iestādē.
	Jau ziņots, ka KNAB priekšnieks Aleksejs Loskutovs Saeimas pretkorupcijas komisijas vadītājam Ainaram Latkovskim (JL) atzinies savā pasivitātē līdzekļu piesaistīšanā korupcijas apkarošanas valsts programmai, kuru īstenotu vairākas iestādes un kurai 2005.gadā nepieciešami 1,8 miljoni latu. Arī paša KNAB finansējumu FM nākamgad samazinājusi no 2,9 uz 2,1 miljonu latu.
	Biroja preses sekretārs Andris Vitenburgs Dienu informēja, ka 2005.gadā KNAB būtu nepieciešami papildus 78 240 lati jaunu štata vietu izveidošanai, 47 000 latu operatīvajiem pasākumiem, 12 000 latu sabiedrības informēšanai un izglītošanai, 4000 latu ziņošanas veicināšanai, kā arī 168 000 latu līdzfinansējums Phare projekta KNAB attīstība un nostiprināšana turpināšanai. Kopumā tas ir vairāk par 300 000 latu, no kuriem Saeima varētu atvēlēt 230 000 latu, taču, kā šī summa tiks sadalīta pa programmām, vēl neesot zināms.
Trīs miljonus nozaga likumīgi
Bens Latkovskis,  NRA  10/06/04    "Tiesa atzīst, ka nav pārliecinošu pierādījumu, ka apsūdzētie rīkojušies mantkārīgos nolūkos un ar savu darbību izdarījuši kaitējumu valsts un sabiedrības interesēm. Tāpēc viņi atzīstami par nevainīgiem un attaisnojami," vakar Rīgas apgabaltiesas sēdē paziņoja Latvenergo trīs miljonu lietas tiesnesis Aivars Kaparšmits.
	Bijušais Latvenergo prezidents Edgars Birkāns, viceprezidents Kārlis Purnis, finanšu direktors Ivars Liuziniks, kā arī advokāts Armands Čapkevičs, kurš, skrejot kā vāvere ritenī, organizēja darījumu, ar tiesas spriedumu atzīti par nevainīgiem. Prokurors Modris Adlers, kurš prasīja visiem apsūdzētajiem reālu brīvības atņemšanu, uzskata, ka tiesa nav ņēmusi vērā visus pierādījumus un šie pierādījumi tā arī nav noraidīti. Viņš deva mājienus, ka tiesas spriedums tiks pārsūdzēts.
	Sprieduma apsūdzošā daļa izklausījās varen draudīga, taču konstatējošajā daļā atklājās, ka tiesai nav pārliecinošu pierādījumu par to, ka apsūdzētie rīkojušies mantkārīgos nolūkos, un nav konstatēts, ka viņi izņēmuši naudu no Lihtenšteinā reģistrētās kompānijas IFCA kontiem. Tas, ka apsūdzētajiem it kā nav bijusi motivācija slēgt darījumu, tika uzskatīts par pārliecinošu argumentu apsūdzēto nevainībai.
	Atbilstoši spriedumam, darījums vērtējams kā likumīgs, tādējādi toreizējā premjera Andra Šķēles 1997. gada 16. jūlijā lidostā Rīga teiktais, ka tas ir "normāls biznesa darījums", formāli izrādījusies taisnība. Tāpat taisnība izrādījusies toreizējam Latvenergo ietekmīgākajam valsts pilnvarniekam Atim Sausnītim, Privatizācijas aģentūras ģenerāldirektoram Jānim Naglim un citām valsts amatpersonām, kuras vienā balsī skandēja par darījuma likumīgo un gluži normālo raksturu.
	Tiesas sprieduma argumentācija bija savdabīga. Nemitīgi tika norādīts uz kādu nenoskaidrotu personu grupu, kura darījumu organizējusi, bet uz apsūdzēto sola sēž gluži nevainīgi šīs personu grupas vēlmju izpildītāji. To, ka šie cilvēki bija augstas Latvenergo amatpersonas, bez kuru akcepta darījums nevarētu notikt, tiesa neuzskatīja par vērā ņemamu argumentu. Vēl vairāk, pēc sprieduma teksta izriet, ka apsūdzēto darbības vai bezdarbības rezultātā valstij nav nodarīts nekāds kaitējums. Vismaz apsūdzētie šā kaitējuma nodarīšanā nav vainojami. 
	Tajā pašā laikā neviens no apsūdzētajiem nenoliedza, ka pastāvēja iespēja Latvenergo vienoties ar Bankas Baltija likvidatoru Deividu Beriju par tiešu parāda nomaksu, kas valsts akciju sabiedrībai Latvenergo izmaksātu tikai 6,7 miljonus latu. Līdz ar to apejot mistisko Lihtenšteinas firmu IFCA, kuras vārdā visus dokumentus parakstījis kāds Roberts Levins, kuru tiesa tā arī nespēja identificēt un atrast. 
	E. Birkāns esot paļāvies uz to, ka Latvenergo parāda Bankai Baltija nomaksas jautājums ir jau nokārtots, un tāpēc vairs nav bijis nozīmes to vēlreiz aplūkot Latvenergo valdes sēdē, savukārt I. Luiziniks uzskatījis, ka iekļaut šo jautājumu Latvenergo valdes sēdes darba kārtībā esot Latvenergo prezidenta E. Birkāna prerogatīva. 
	To, ka šis darījums bijis likumīgs, tiesa argumentēja arī ar to, ka Latvijas Banka par to zinājusi un atzinusi par pieņemamu. Sprieduma tekstu caurvija doma, ka, ja jau Latvijas Banka, Privatizācijas aģentūra [toreiz tiešā Latvenergo uzraugošā institūcija - red.], Ekonomikas ministrija un Valsts ieņēmumu dienests, kas uzskatīja, ka IFCA nopelnījusi 3 miljonus latu, un lika tai samaksāt uzņēmuma nodokli 750 000 latu apmērā, darījumu atzīst par likumīgu, tad arī tiesai nav jāmeklē melns kaķis istabā, kurā tā nav. Jāpiebilst, ka IFCA nodoklis tika piedzīts no Privatizācijas aģentūras, ko pēdējā arī godprātīgi samaksāja.
	Lieta par nenoskaidroto personu grupu, kura organizējusi darījumu, ir izdalīta atsevišķā krimināllietā, taču izskatās, ka prokuratūra ar to ir pamatīgi iestrēgusi. M. Adlers sarunā ar Neatkarīgo izteicās vēl skarbāk. "Ja jau tiesa uzskata, ka apsūdzēto nodarījumā nav nekā noziedzīga, tad jau nav ko meklēt arī darījuma organizētājus, jo nav jau arī nozieguma sastāva," ironizēja M. Adlers.

Veselības aprūpē . . .

Dumpis medicīnā vēršas plašumā 
Zane Zālīte,  Diena  10/02/04     Anesteziologu iesāktie protesti vēršas plašumā - divreiz lielākas algas no 1.janvāra nolēmusi prasīt Latvijas Ārstu biedrība (LĀB), bet Latvijas Ķirurģijas asociācija (LĶA) pievienojas anesteziologu prasībām par atalgojuma paaugstināšanu līdz 1200 latiem arī ķirurgiem un citiem mediķiem. Pretējā gadījumā tiek draudēts samazināt ķirurģiskās palīdzības apjomu. 
	Latvijas Slimnīcu biedrība (LSB) gatavojas brīdināt Veselības ministriju (VM) - ja nākamgad netiks palielināts veselības aprūpes finansējums un ne tikai anesteziologi, bet arī citu specialitāšu ārsti strādās mazāk, izpildīt ar ārstniecības iestādēm noslēgtajos līgumos paredzēto nebūs iespējams, arī sniedzot neatliekamo medicīnisko palīdzību. VM cer, ka līgumsaistības tiks pildītas, jo "līgums ir noslēgts arī ar sabiedrību", Dienai pauda ministrijas pārstāve Zaiga Barvida, uzsverot ārstniecības iestāžu atbildību pret pacientiem.
	Vienlaikus ministrija atzīstot - mediķu atalgojums ir ļoti zems, taču budžeta pieaugums nākamgad "tāds ir, kāds ir".
	Jau rakstīts, ka naudas izteiksmē 2005.gadā nozares budžets pieaugs par 1,3 miljoniem latu, bet kā daļa no iekšzemes kopprodukta (IK) pat saruks par 0,3% - līdz 3% no IK. Z.Barvida atkārtoja iepriekš premjera Induļa Emša (ZZS) minēto priekšnoteikumu ārstu algu paaugstināšanai - slimnīcu reformas jeb māsterplāna īstenošanas sākumu. 
	"Šobrīd novirzīt diskusiju uz māsterplānu nav korekti, jo cilvēki gaida risinājumu tūlīt," saka LĀB prezidents, slimnīcas Linezers direktors Viesturs Boka, gan piebilstot, ka māsterplāns ir vajadzīgs. Plāns parāda attīstības virzienus, taču katrai konkrētajai ārstniecības iestādei rīcības shēmu vis neparedz. "Tas ir kā Latvijas karte, kurā atsevišķas mājas nav iezīmētas," - tā V.Boka. "Slimnīcām ir jāsēžas kopā un, balstoties uz datiem, jāmodelē," par iestāžu potenciālu apvienošanu teic Bērnu slimnīcas direktors Dzintars Mozgis. Vairums Dienas izvaicāto iestāžu vadītāju arī uzsver - slimnīcu apvienību veidošana un noteiktu ārstniecības pakalpojumu koncentrēšana prasīs lielus līdzekļus. Piemēram, lai Apdegumu centru pārvietotu no Biķernieku slimnīcas uz klīnisko slimnīcu Gaiļezers, naudu telpu pārveidei vajadzēs abām iestādēm, prognozē Biķernieku slimnīcas vadītāja Anita Slokenberga. "Ja Ministru prezidents uzskata, ka ar to var atrisināt algu jautājumu, mēs esam par," tā savukārt teic LSB valdes priekšsēdētājs Jevgeņijs Kalējs, drīzāku rezultātu sasniegšanai steidzinot slimnīcu reformu veikt nevis sešos gados, kā plāno VM, bet divos trijos. Kā Diena jau rakstījusi, uz slimnīcu reformas ekonomisko efektu nākamgad gan vēl nevar cerēt. 
	LSB piektdien pieņēmusi rezolūciju, kurā izteikts šāds aicinājums, kā arī iebildumi pret varbūtēju pacientu maksājumu celšanu. Arī LĀB piektdien akceptējusi rezolūciju, kurā mudina no 1.novembra izpildīt anesteziologu prasību par algu paaugstinājumu, celt algas arī citiem ārstiem, bet nākamā gada budžetā 6% no IK atvēlēt veselībai un nozares finansēšanā izslēgtu iespēju naudu dalīt pēc politiskiem apsvērumiem, vēsta BNS. Valsts institūciju atbilde tikšot gaidīta mēnesi, atkarībā no tās LĀB lemšot par turpmāko rīcību, skaidroja V.Boka. Par līdzīga satura rezolūciju nobalsojusi arī LĶA, draudot no 1.novembra sniegt tikai neatliekamo ķirurģisko un onkoloģisko palīdzību, bet slimnīcām, kas sniedz tikai plānveida palīdzību, samazināt palīdzību līdz 30%. Ja prasības netiek izpildītas, ķirurgi apņēmušies no 2005.gada 1.janvāra plānveida palīdzības sniegšanu pārtraukt, ziņo LETA.
Ārsti prasa algu no valsts, nevis pacienta
Regīna Olševska,  Latvijas Avīze  10/04/04     Latvijas ārsti gatavi tālākām protesta akcijām, ja valdība ignorēs viņu prasības, teikts piektdien Latvijas Ārstu biedrības domes ārkārtas sēdē vienbalsīgi pieņemtajā rezolūcijā.
	Vērtējot nākamā gada valsts budžeta projektu, Latvijas Ārstu biedrības prezidents Viesturs Boka norādīja, ka to grūti nosaukt par optimistisku. Kā nu ne, ja šogad veselības aprūpei tika atvēlēti 3,5% no iekšzemes kopprodukta, 2005. gadā tikai 3%. 
	Nākamajā gadā valdība plānojusi par 18 miljoniem samazināt veselības aprūpes pakalpojumu apmaksu, centrālajai medikamentu iegādei atvēlētā summa sarukusi par 1,6 miljoniem, bet katastrofu medicīnai - par nepilnu miljonu. Mediķi lēš, ka inflācija, kas šogad sasniegusi 7,8%, veselības aprūpē bijusi divtik liela - 16, 8%.
	- Latvija izvēlēta īpatnējam eksperimentam. Mūsu valdība acīmredzot nodomājusi izmēģināt vislētāko veselības aprūpes modeli, t. i., algot nelielu skaitu feldšeru, kas izrakstīs miršanas apliecības, - izteicās LĀB viceprezidents un Neirologu asociācijas prezidents Valdis Keris. Viņš arī uzsvēra, ka Latvijas Ārstu biedrības izstrādātās un ārstu profesionālo asociāciju vienprātīgi atbalstītās rezolūcijas mērķis ir brīdināt gan Latvijas valdību, gan sabiedrību par krīzes situāciju medicīnā. Politiķu solījumi sakārtot veselības aprūpi kā prioritāru nozari palikuši tikai vēlēšanu plakātos, teikts rezolūcijā, joprojām nav skaidri noteikts valsts garantētais un apmaksātais veselības aprūpes pakalpojumu minimums. 
	- Mūsu akciju nolūks ir pamodināt guļošos nodokļu maksātājus un paskaidrot viņiem to, ko valdība no viņiem slēpj, un proti, paies vēl daži gadi un vairs nebūs nedz ārstu, kas varētu vieniem sniegt narkozi, nedz to, kas atdzīvina, - uzsvēra Pēteris Tomiņš no Latvijas Anesteziologu asociācijas. Pašlaik anesteziologu, reanimatologu, kā arī neatliekamās medicīniskās palīdzības ārstu vidējais vecums ir 50 gadi, bet jaunie ārsti nesteidzas izvēlēties šo grūto un slikti atalgoto specialitāti vai dodas strādāt uz ārzemēm. 
	Rezolūcijas projektā, kas jau šonedēļ tiks iesniegts Saeimai, Ministru kabinetam, Veselības ministrijai, kā arī vairākām sabiedriskām organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem, ārsti prasa līdz šā gada 1. novembrim izpildīt anesteziologu un reanimatologu izvirzītās prasības, ar 2005. gada 1. janvāri paredzēt veselības aprūpei ne mazāk kā 6% no iekšzemes kopprodukta, kā arī palielināt pārējās specialitātēs strādājošo personu algas divkāršā apmērā. Mediķi kategoriski noraidīja valdības centienus meklēt veselības aprūpei trūkstošos līdzekļus pacientu maciņos, uzsverot, ka jau šobrīd pacientu līdzmaksājums, kas Latvijā pārsniedz 40%, ir nepiedodami liels. 
	Ja valdība ignorēs rezolūcijā minētās prasības, ārsti ir gatavi turpmākām protesta akcijām. Atgādināsim, ka savulaik pēc Somijas parauga organizētais mediķu streiks Igaunijā beidzās ar valdības piekāpšanos streikotāju prasībām.

Sadzīvē un integrēšānās...

Aicina prēmēt
LETA  10/04/04     Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) ierosina prēmēt Iekšlietu ministrijas padotībā esošo iestāžu amatpersonas par sabiedriskās kārtības un drošības nodrošināšanu Zinību dienā, 1. septembrī. Premjers ir pārliecināts, ka policijas un robežsardzes darbiniekiem ar prēmijām jāizsaka pateicība par augsto profesionalitāti sabiedriskās kārtības un drošības nodrošināšanā šā gada Zinību dienai veltītajos pasākumos Rīgā, kā arī visā valstī, novēršot iespējamās provokācijas un sabiedriskās kārtības pārkāpumus saistībā ar izglītības reformas pretinieku rīkotajām protesta akcijām. Prēmijas paredzēts piešķirt 12 policijas un robežsardzes darbiniekiem 12 006 latu apmērā, šim mērķim novirzot līdzekļus no Finanšu ministrijai piešķirtajiem līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem.
Uz Kazahstānu izsūtīto lietas 
atgriezīsies Latvijā
Gundega Skagale,  NRA  10/05/04     Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vizītes laikā Kazahstānā Latvijas puse cer no Kazahstānas arhīviem iegūt informāciju par tiem Latvijas pilsoņiem, kuri padomju gados izsūtīti uz gulaga nometnēm šīs valsts teritorijā.
	Precīzs deportēto skaits nav zināms, taču V. Vīķes-Freibergas vizītes laikā Astanā Latvijai varētu tikt nodota 261 personas lieta. Prezidente nosūtījusi vēstuli Kazahstānas pusei ar lūgumu iegūt Latvijas pilsoņu lietu kopijas no arhīviem, taču sākotnēji atsaucība nav bijusi liela, tāpēc Latvija cer uz praktiskiem risinājumiem vizītes laikā, norādīja prezidentes padomnieks vēstures jautājumos Antonijs Zunda. Kazahstānā kopumā atradušās astoņas nometnes.
	Arī Latvijas valsts arhīva direktore Daina Kļaviņa informēja, ka līdz šim Kazahstānas arhīvi nav izrādījuši lielu atsaucību, jo izsūtīto lietas atrodas Valsts drošības dienesta slēgtajos arhīvos. Tajos rodamas ziņas ne tikai par 1941. un 1949. gadā izsūtītajiem, bet arī par 1937. un 1939. gada deportācijās Krievijā cietušajiem latviešiem. 
	"Izsūtīto lietu kopiju iegūšanai ir ne tikai vēsturiska nozīme, ar tām saistīta arī sociālo jautājumu risināšana," sacīja D. Kļaviņa
Stiprinās ārzemju latviešu nacionālo identitāti
Evija Cera,  NRA  10/06/04     Lai stiprinātu ārzemēs dzīvojošo latviešu saistību ar savu etnisko dzimteni, veicinātu sadarbību, vakar Ministru kabinetā apstiprināta Latviešu diasporas atbalsta programma 2004.-2009. gadam.
	Jau šogad Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariātam valsts budžeta grozījumos piešķirtais finansējums 36 400 latu pirmo reizi kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas ļaus sākt aktīvu sadarbību ar tautiešiem ārvalstīs, informēja sekretariāta preses sekretāre Gunta Līne. Izveidos datu bāzi par latviešu diasporas organizācijām, izstrādās rokasgrāmatu latviešiem ārvalstīs ar Latvijas institūciju adresēm, informāciju par iespējām repatriēties, iegūt pilsonību, studēt un citiem jautājumiem. Daļa finansējuma paredzēta dotācijām sabiedriskajām organizācijām, kuru pamatmērķis ir stiprināt latvisko identitāti tautiešiem ārvalstīs.
Terors Dudajeva gatvē
Elmārs Barkāns, Rīgas Balss  10/05/04     Kamēr politiķi un namu apsaimniekotāji jau vairākus gadus nespēj izlemt Čečenijas pirmā prezidenta Džohara Dudajeva vārdā nosauktās gatves likteni, vietējiem iedzīvotājiem vārda vistiešākajā nozīmē jādzīvo kaujas laikā.
	Naktīs pie viņu namdurvīm tiek izlipinātas kaujinieciskas skrejlapiņas, bet ēku sienas - noķēpātas. Pēc RB iejaukšanās iedzīvotājiem radušās cerības, ka vismaz namu plāksnītes beidzot iegūs pieklājīgu izskatu. 
	Kaislības ap Dž. Dudajeva gatvi uzvirmo ikreiz pēc Krievijā notikušajiem teroraktiem, kurus pēc kaimiņvalsts drošības dienestu apgalvojumiem ir pastrādājuši čečenu kaujinieki jeb separātisti. Gatves iedzīvotāji to izjuta pirms diviem gadiem, kad ielas plāksnītes joprojām nenoskaidroti cilvēki aizkrāsoja ar melnu krāsu. Aprakstītas ir arī vairāku māju sienas, uz tām krievu valodā uzšņāpti uzraksti: "NBP" (Nacionālboļševiku partija) un "Jermolova iela". Sienu krāsojums un ielu plāksnītes joprojām nav atjaunotas. Namu pārvaldes "Purvciems" labiekārtošanas daļas vadītāja Rute Reke skaidro: "Plāksnītes nemainām speciāli, jo paredzam, ka pēc nomaiņas atkal tās tiks sabojātas." Plāksnīšu nomaiņa nav lēts prieks. Viena uzraksta atjaunošana maksā vairāk nekā desmit latus, bet tādu ir vairāki desmiti. Savukārt īrnieki vēlas dzīvot sakārtotā vidē, nevis ar krāsu apķēzītās sienās. Vidzemes priekšpilsētas izpilddirektors Jāzeps Kozurs RB teica, ka neko nav zinājis par apzīmētajām mājām un jau šodien uz Purvciemu nosūtīs administratīvo komisiju, kuras pienākums būs panākt, lai ēkas tiktu atjaunotas sākotnējā izskatā. 
	Tikmēr gatves iedzīvotājiem jādzīvo arī ideoloģiska terora apstākļos. Brīvdienās apkārtnes namu sienas bija aplīmētas ar NBP uzsaukumiem: "Cīnieties par savām tiesībām!" Uz lapelēm varēja izlasīt, ka Latvijas valdība piekopj "antikrievisku kursu", jo nevēlas pēc Beslanas traģēdijas gatvei atņemt Dudajeva vārdu. NBP "visus, kuriem nav vienaldzīgas krievu intereses", aicina iestāties par gatves pārdēvēšanu. Jāteic, ka frakcija "Cita politika" septembra sākumā pēc Beslanas traģēdijas sagatavoja Rīgas domes lēmumprojektu par Dž. Dudajeva gatves pārdēvēšanu iepriekšējā nosaukumā - par Kosmonautikas gatvi. Frakcijas līderis vicemērs Sergejs Dolgopolovs pamato: "Jautājums domes sēdē jāliek uz balsošanu, bez nekādām emocijām un diskusijām. Rīdzinieku vairākums ir pret Dudajeva vārdu!" Tomēr atbildīgā Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komiteja "Citas politikas" priekšlikumu noraidīja. Komitejas priekšsēdētājs Dainis Īvāns uzskata, ka Dž. Dudajeva vārds nesaistās ar terorismu, bet gan ar čečenu tautas brīvības alkām un "Citas politikas" aktivitātes uzskata par spekulāciju uz Beslanas traģēdijas rēķina. Rīgas pieminekļu padomes priekšsēdētāja vietniece Inta Štamgute saka: "Ielu nosaukumu maiņa neko labu par pilsētu neliecina. Jāatgādina arī, ka Dudajeva vārdu gatvei piešķīra nevis ar domes, bet gan Saeimas lēmumu." Dž. Dudajeva vārdu ielai piešķīra 1996. gadā pēc Saeimas TB/LNNK deputāta Jura Galerija Vidiņa ierosinājuma. Pašvaldības TB/LNNK frakcijas vadītājs Jānis Birks atbalsta sava partijas biedra kādreizējo iniciatīvu: "Ja ielas nosaukuma norādes ir izdemolētas, tās ir jāatjauno. Nav korekti vilkt paralēles starp Dudajevu un terorismu." Tomēr pastāv iespēja, ka jautājumu virzīs uz domes balsojumu, ja tiks savākti desmit domnieku paraksti. 
	Pašvaldības policijas pārstāve Inese Tīmane informē, ka vakar policisti apsekojuši Dž. Dudajeva gatves apkārtni un apkopojuši savāktos materiālus. Municipāļi šodien valsts policijas pārstāvjiem nodos dokumentus par gatves māju aplīmēšanu ar NBP saukļiem, lai valsts policija varētu uzsākt lietu par pretlikumīgām darbībām un huligānismu. 
Fakti 
Nesen veiktā sabiedriskā aptauja liecina: 
- 26,9 % rīdzinieku uzskata, ka Dž. Dudajeva gatvei jāatjauno iepriekšējais Kosmonautikas gatves nosaukums; 
- 23 % uzskata, ka jādod cits nosaukums; 
- 15,5% uzskata, ka jādod citas personības vārds; 
- 24,6% pārliecināti, ka jāatstāj līdzšinējais nosaukums. 

Izglītībā...

Latvijas Universitāte 100.jubileju cer sagaidīt 500 pasaules prestižāko augstskolu vidū 
LETA  10/02/04     Viens no Latvijas Universitātes (LU) stratēģiskiem mērķiem ir kļūt par pasaulē atzītu augstākās izglītības mācību iestādi - vismaz līdz 100.jubilejai iekļūt augstskolu rangu tabulu piecsimtniekā.
	"Universitātei ir visi nepieciešamie resursi un potenciālas iespējas tur iekļūt," šodien (sestdien) atklājot LU 85 gadu jubilejai veltīto svinīgo Senāta sēdi sacīja Senāta priekšsēdētājs Mārcis Auziņš, piebilstot, ka šis mērķis iet roku rokā ar nepieciešamību veicināt izglītības kvalitāti un pētniecībā balstītu izglītību.
	Savā uzrunā Senāta priekšsēdētājs uzsvēra, ka pēdējo gadu gaitā LU notikušas straujas, bet harmoniskas pārmaiņas, kas saistītas ar tās vadības shēmas pārkārtošanu un veiksmīgu finanšu menedžmentu. Kā vēl vienu prioritāti Auziņš minēja Eiropas struktūrfondu līdzekļu piesaisti un efektīvu izmantošanu universitātes attīstībai, mācību procesa un pētnieciskā darba materiāli tehniskā nodrošinājuma papildināšanai.
	Izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) savā apsveikuma runā norādīja, ka 85 gadu jubileja ne tik daudz domāta savas vēstures apcerēšanai, bet sevis un savas attīstības apzināšanai.
	"Ņemot vērā, ka LU ir vienīgā nacionālā universitāte, tai jābūt skaidram priekšstatam par savām un valsts attiecībām, par turpmāko izglītības virzību eiropeizācijas un internacionalizācijas virzienā, kā arī jāattīsta pašreprezentācija, sabiedriskās attiecības un attiecības ar kolēģiem", sacīja Radzevičs.
	Noslēdzot runu, ministrs universitātei un tās pārstāvjiem novēlēja spēku un radošo enerģiju izmantojot pavērtās iespējas, ko devusi iestāšanās Eiropas savienībā.
	Par godu Latvijas Universitātes (LU) 85 gadu jubilejai šodien notiek svinīgā Senāta sēde un pasākums Latvijas Nacionālajā operā.
	Šodien notika arī dievkalpojums Doma baznīcā, ko vadīja LU Teoloģijas fakultātes dekāns, mācītājs Juris Cālītis.
	Šodien vēl paredzēts arī koncerts Latvijas Nacionālajā operā, bet pēc tam - pusnakts uguņošana par godu "Alma Mater".
	Šomēnes LU ar dažādiem zinātniskiem, kultūras un izklaides pasākumiem svin savu 85 gadu pastāvēšanu.
	LU studē vairāk nekā 28 000 cilvēku, darbs tiek organizēts 13 fakultātēs. Fakultātēs nodarbināti vairāk nekā 1000 pasniedzēju un 130 profesoru, kuri nodrošina 57 pamatstudiju programmu, 69 augstākā līmeņa studiju programmu un 22 doktora studiju programmu apgūšanu. 
Radzevičs: LU likuma 
nepieciešamība vēl jāvērtē
Evija Cera,  NRA  10/05/04     Latvijas Universitātes (LU) vadības iniciatīvas grupas iecere par īpaša likuma izstrādāšanu ir jāizvērtē no izglītības kvalitātes celšanas aspekta, uzskata izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs.
	Ministrs ir pārliecināts: ja sagatavotajā likuma uzmetumā ir labas idejas, tās, iespējams, varētu attiecināt arī uz citām augstskolām un iestrādāt jau esošajā likumā, kas regulē augstskolu darbību, - Neatkarīgajai pauda ministra padomnieks Edgars Vaikulis.
	Atzīstot, ka LU ir vienīgā nacionālā klasiskā universitāte Latvijā, J. Radzevičs tomēr atbalsta iespējami mazāk individuālas pieejas gadījumus likumdošanā. "Viens likums, viena taisnība visiem!" valdības sēžu zālē esošo uzrakstu citē E.Vaikulis. Viņš piebilda, ka iecere par LU likumu būs jāvērtē ne tikai izglītības un zinātnes ministram, bet arī tieslietu ekspertiem un valdībai kopumā.

Kultūrā...

Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  10/05/04     I. Veihertes galerijā skatāmi Gunas Mundheimas akvareļi. 
	Ņujorkā dzīvojošās latviešu mākslinieces akvareļi ir gaismas un viegluma pilni - kluso dabu priekšmeti un krāšņu ziedu uzstādījumi. Kompozīciju specifika - pretkrāsu attiecību meklējumi - zaļie un sarkanie toņi te tuvinās, te gaisīgi attālinās.
	Cēsu izstāžu namā šodien un Jēkabpilī galerijā Mans"s rīt atklāj mākslinieka Ilgvara Zalāna gleznu izstādes. I. Zalāna gleznu sižetos ir ziedi. Abstrahējoties no tiešas realitātes, uz audekla radīti jutekliski darbi. Valmieras mākslinieka gleznas runā par vīrieša dvēseles sievišķo daļu, refleksijas meklējot sevī. Šīs valodas elementi ir sulīga krāsa, mīksta forma, nojaušama aprise - dažādi ceļi, lai runaātu par ziediem katrā no mums.
	Latvijas Mākslinieku savienības galerijā no 6. oktobra atkal būs izstādes - šoreiz Ingas Brūveres Glītrakstīšana.True Colour... Septiņas lielas gleznas - zīmējumi, tajās - formas (vizuālais) un satura (verbālais) mijiedarbība tēla veidošanā. "Glīti rakstīti vārdi veido vizuālo informāciju. Saturu tai piešķir lietotāja subjektīvā izvēle," savu ieceri raksturo māksliniece.
	Dekoratīvi lietišķās mākslas muzejā no 7. oktobra būs skatāma Latvijas Mākslas akadēmijas keramikas meistardarbnīcas (1924-1944) izstāde. Šogad Mākslas akadēmijas keramikas nodaļa atzīmē 80. gadskārtu. 1924. gadā, apzinoties dekoratīvo mākslu nozīmi kopējā mākslas kontekstā un sekojot Eiropas valstu pieredzei, akadēmijas padome nolēma atvērt keramikas meistardarbnīcu. Tās vadītājs profesors Rūdolfs Pelše darbnīcu veidoja ne tikai kā mācību iestādi, bet arī kā ražotni. No 1924. līdz 1944. gadam darbnīca piedāvāja iegādāties pat līdz 1000 mākslas izstrādājumu gadā, sākot no miniatūrām vāzītēm līdz pat lielizmēra būvkeramikai - kamīniem, strūklakām, panno. Īpaši akcentēta keramikas meistardarbnīcas vadītāja Rūdolfa Pelšes un talantīgāko viņa skolnieku - Viļa Vasariņa un Andreja Pormaļa - darbība.
	Valsts Mākslas muzeja izstāžu zālē Arsenāls 8. oktobrī atklās izstādi Klusā daba. 20.-21. gadsimts, kas veltīta muzeja simtgadei. Būs aplūkojami vairāk nekā 150 darbi - gleznas, oforti, litogrāfijas, kokgrebumi, zīmējumi, fotogrāfijas un telpiskie objekti, ko radījuši vairāk nekā simt autori. Ekspozīcija sniedz daudzveidīgu pārskatu par latviešu klusās dabas attīstību gadsimta garumā.
	Jelgavas Vēstures un mākslas muzejā 8. oktobrī atklās izstādi Kā top izrāde. Būs aplūkojamas Riharda Štrauha scenogrāfiju skices, maketi Dailes teātra izrādēm Sūnu ciema zēni, Runcis zābakos, Ronja - laupītāja meita un citām. Pēc iestudējuma Ronja - laupītāja meita pēdējās izrādes 22. oktobrī izstādi papildinās arī izrādes tērpi. Izstādē būs iespēja arī pašiem radoši darboties, izstrādājot savas scenogrāfijas skices.
	Madonas novadpētniecības un mākslas muzejā 10. oktobrī atklās mākslinieka Mārtiņa Heimrāta darbu izstādi Veļu laiks. Izstādi veidos četras instalācijas: Veltījums vinila zelta laikmetam, Lietu laiks, Atmiņu izgāztuve un Mana Itālija, kā arī radošā darbnīca Rotaļu epizodes, kurā mākslinieks pats strādās ceturtdienās, piektdienās, sestdienās un svētdienās. Darbos risinātās tēmas ir balstītas pagātnes notikumos, tāpēc arī izstādei dots nosaukums Veļu laiks.
	Liepājā, muzejā Liepāja okupāciju režīmos, pirmo reizi plašākai publikai izstādīti keramikas nodaļas audzēkņu labākie kursa darbi, diplomdarbi un to projekti, ko veidojuši Liepājas Lietišķās mākslas vidusskolas Keramikas nodaļas audzēkņi. 
	Pedvāles Brīvdabas mākslas muzeja krodziņā Dāre apskatāma igauņu mākslinieka Andrusa Jonasa gleznu izstāde Pusotru dienu pēc kara, kad es piecēlos... Ciklu veido meditatīvas, gandrīz melnbaltas gleznas, kurās stāstīts personisku pārdzīvojumu un brīnumainas atklāsmes stāsts. Apskatāmas abstraktu ainavu skices. Tās veidotas kā vingrinājumi brīvdabas gleznai Aledoia 120 vai brīnumputns un zaudētā zeme, kas apskatāma Pedvāles muzeja brīvdabas ekspozīcijā.
Veidenbauma prēmija Andai Līcei
Valdis Aleksandrovs,  NRA  10/06/04     Svētdien Eduarda Veidenbauma muzejā Liepas pagasta Kalāčos notika augumā mazā, bet garā lielā dzejnieka dzimšanas dienai veltīts pasākums. Tika paziņots arī, ka E. Veidenbauma literāro prēmiju, ko piešķir Liepas pagasts, šogad izpelnījusies literāte Anda Līce.
	Lai gan bijuši citi kandidāti, žūrija prēmiju piešķīrusi tieši Andai Līcei. Grūtāk bijis formulēt, par kuru darbu prēmija piešķirama: par redzējumiem No sniega uz ziediem vai dzeju un eseju krājumu Un pārvēršas putnos vārdi... - abas grāmatas iznākušas šogad.
	Pati laureāte gan uz Kalāčiem nebija atbraukusi, toties klāt bija un savu dzeju lasīja rīdzinieki Andris Petrovs, Ingus Kuplais un Valdis Aleksandrovs, kā arī Cēsu kultūras biedrības Harmonija pārstāves. Dziesmas dziedāja folkmūziķe Inta Pauļuka, bet Veidenbauma pantus pauda un dziesmas gan ar jubilāra, gan citu pantdaru vārdiem dziedāja Veidenbauma vārdā nosauktā Cēsu tautas teātra trupas dalībnieki. 
	Vaigā bija skatāms Kalāču klētī izstādīto fascinējošo filozofiski fantastisko gleznu autors Nikolajs Uvarovs, kura bildes, starp citu, savulaik iegādājies arī amerikāņu rakstnieks Rejs Bredberijs. 
	Kā pastāstīja muzeja vadītājs Jānis Krieviņš, šogad atšķirībā no citiem gadiem līdz ar Veidenbauma dzimumdienas svinībām sezona vēl nav galā. Ekskursijas pieteikt varēšot vēl līdz pat novembra beigām. Tikpat ilgi Kalāču klētī apskatāma K. Uvarova darbu izstāde, kā arī jauniekārtotā ekspozīcija tā sauktajā mājas kalpu galā.
Grāmatu mednieka stāsti 
Pauls Raudseps,  Diena  10/06/04     Cauri Zelta Ābeles dārziem un Prometeja aizām - pret mītiem un ģeķību.
	Kā var dabūt Glika Bībeli? retoriski vaicā Jānis Krēsliņš seniors, nesen kā ieradies Rīgā uz savu Rakstu pirmā sējuma šodien plānotajiem atvēršanas svētkiem. "Tas ir vienkārši. Aizej Ņujorkā uz 42.ielas un 5.avēnijas stūra, apstājies, un prasi katram cilvēkam, kas nāk pretī, vai jums nav Glika Bībeles pirmizdevums? 998 domās, ka tu esi traks, pagriezīsies un ar "f" vārdu pazudīs; deviņdesmit devītais sacīs, piedod, kaut ko esot dzirdējis, bet nevaru palīdzēt; bet tūkstošais teiks - ņem, beidzot no tās vecās grabažas varēšu tikt vaļā."
	Ne jau tieši tā Krēsliņš pats ticis pie sava Glika Bībeles eksemplāra.
	Tomēr vērts ieklausīties pat puspajokam dotajā padomā no cilvēka, kurš daudzu gadu garumā izveidojis, iespējams, pašu ievērojamāko privāto Latvijas un latviešu grāmatu krājumu pasaulē. Tajā atrodama veca leģionāra uzdāvinātā "ņukas grāmata", ļoti retā vecā Kurzemes mazā formāta dziesmu grāmata, kuru varēja iebāzt kabatā kā maizes ņuku. Ir XIX.g.s sākumā uz zīda iespiesta un sarkanā safjānādā iesieta Elejas pagasta zemnieku latviešu valodā sacerētā vēstule pēdējai Kurzemes hercogienei, "lielajai mātei", kā viņu tolaik dēvēja. Un tā uz priekšu, cauri Gopera skaisto Zelta ābeles izdevumu dārziem un divdesmito gadu latviešu komunistu Prometeja aizām, milzīga garīgā bagātība, kuru Krēsliņs krājis ne jau tikai, lai ieliktu plauktā, bet lai no tā visa kaut ko iemācītos. Neatlaidība, kuru pavada atvērtība nejaušībai un zem kuras strāvo neatslābstoša vēlme noskaidrot, izzināt un atklāt, izcelt no aizmirstības latviešu tikai pusizzinātās vēstures svarīgos un interesantos brīžus, un vēl noteikta ironijas deva, raksturo ne tikai Jāni Krēsliņu kā grāmatnieku, bet arī viņa devumu latviešu kultūrai.
	Krēsliņš dzimis 1924.gadā Mālpilī un audzis Rūjienā. Kā jauns zēns viņš gribējis kļūt par etnogrāfu - griezis no žurnāliem dažādus tautisko rakstu zīmējumus un ar draugu Teni Grasi braucis pa Rūjienas apkārtni etnogrāfiskās ekspedīcijās. Kara laikā viņš nonāca Vācijā, vēlāk ASV, Ņujorkā, kur studējis vēsturi un strādājis par bibliotekāru vadošajā Amerikas ārpolitikas biedrībā The Council of Foreign Relations (Ārpolitikas padome), taču senlietu vākšana, lai labāk izprastu latviešu vēsturi, ir bijusi viņa aizraušanās līdz pat šodienai. Lai arī viņš pats mīl pamurdēt par saviem astoņdesmit gadiem, reti kad var sastapt sarunu biedru, no kura dzīvā stāstījuma var iemācīties tik daudz par citiem laikiem, vietām un cilvēkiem, un kurš vēl ik pa brīdim pasvītro teikto ar citātu no kāda iemīļota dzejnieka. Par laimīgu sagadīšanos grāmatu meklēšanā viņš atsaucas uz Veco Stenderu ("Pēters zvejo cauru nakti/Zivs neviena tīklā lien/Bet uz Jēzus vārd ar makti/Liels pulks zivju tīklā skrien"), par vēl vienu aizraušanos - porcelānu - uz Eriku Ādamsonu, bet par sevi skaita Kārli Krūzu: "Galds grāmatās, grīda pat grāmatās grimst,/aug grāmatas stūros un kaktos,/un pats tas tur ieracies sapņo un slimst,/ un labprāt vēl dziļāk raktos."
	Šogad iznākušo Rakstu pirmajā sējumā apkopoti viņa paša dzejoļi, kurus viņš palaikam sauc par "dzejokļiem". Krēsliņš bija starp tiem jaunajiem latviešu literātiem un māksliniekiem, kuri piecdesmitajos gados Ņujorkā vārījās nu jau par leģendu kļuvušajā Elles ķēķī, taču lasītājs viņa dzejā neatradīs ne Linarda Tauna čakiskos izvirdumus, ne Gunāra Saliņa eleganto lidojumu. Pāri Krēsliņa lauztajām rindām gulstas pelikāna ēna. Viņš šo nedaudz absurdo putnu ar knābī iekārtu kuli ir izvēlējies par simbolu tām ģeķībām un intelektuālam trulumam, ko ap sevi redz ("mēs ēdīsim, mēs ēdīsim,/ mēs ēdīsim, līdz plīsīsim, / jo esam pelikāni"). Pa īstam nopietni ir krājumā savāktie tulkojumi, no kuriem jo sevišķi jāatzīmē T.S. Eljota "Četru kvartetu" pārnesums, kurā ritmiski precīzi atskan Eljota dzejas klusie, noteiktie soļi.
	Sējumā publicētas arī vairākas recenzijas un esejas, no kurām pēdējai Mīti par latviešu un Latvijas vēsturi un piezīmes par tā dēvēto Latvijas tēla jautājumu būtu jākļūst par obligāto lasāmvielu jebkuram cilvēkam, kas pretendē uz kaut vai virspusējām zināšanām par mūsu pagātni. Tā liek no jauna paskatīties uz daudzām skolā mācītām vēstures shēmām, kuras vēl aizvien nosaka mūsu izpratni par latviešu tautu. Krēsliņš apstrīd prokrieviskā Garlība Merķeļa izvirzīto un mūsu apziņā dziļi iesakņojušos tēzi par "700 verdzības gadiem"; norāda, kā pirmā tautas atmoda sākās nevis XIX.g.s. vidū, bet gan simts gadus agrāk ar hernhūtiešu kustības izplatīšanos; kritiski vērtē 1905.gada revolūciju, kuras "radikālā terorisma aizstāvji" nesuši Latvijai tikai postu un aizrāda, ka gan strēlnieki, gan leģionāri, "lai ko tie savās sirsniņās domāja, (..) bija tikai rekrūši lielvaru armijās." Kā Krēsliņš saka, šie mīti bija vienlīdz politiski izdevīgi gan marksistiem, gan radikāliem nacionālistiem, un tādēļ ir jo grūtāk apkarojami.
	Krēsliņš labprāt sniedz padomu tiem, kas grib no viņa milzīgajām zināšanām smelties, un, starp daudziem citiem, ir palīdzējis arī režisorei Baņutai Rubesai sagatavot pieteikumu vienam no pasaules prestižākajiem akadēmiskajiem piešķīrumiem - Rodsa stipendijai, kura ļāva viņai uzrakstīt Oksfordas universitātē doktora disertāciju, gan arī šo rindu autoram izzināt 1905.gada notikumus.
	Tomēr vērtīgākais, ko no viņa var iemācīties, ir attieksme. Nav daudz tādu cilvēku mūsdienu zīmolu un mārketinga pārņemtajā pasaulē, kas spītīgi turpina uzskatīt, ka viss vērtīgais meklējams nevis spožu tēlu ņirboņā, bet prāta dzīves dziļumā. Kā viņš pats mīl ik pa brīdim atkārtot: "Mehr Sein als Schein" ("Vairāk būtības nekā šķituma"). Tieši neatlaidīga interese un pietāte pret faktiem ir tas, kas spēj pārvarēt mītus, sakārtot domāšanu un dot dzīvei stipru pamatu.