K a s   j a u n s	
Nr. 365:   2004.g. 23.- 29.septembris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē...

Militārie triecieni 
tikai vairojuši civīliedzīvotāju ciešanas
LETA  09/23/04     Militārie triecieni teroristu centriem nav izrādījušies pietiekami, lai izskaustu terorismu, turklāt tie izraisījuši blakusefektu - civiliedzīvotāju iznīcināšanu, tā trešdien, uzstājoties ANO Ģenerālajā asamblejā, sac īja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Par to informēja Valsts prezidenta Preses dienests. Vaira Vīķe-Freiberga uzrunā norādīja, ka gadu pēc iepriekšējās ANO Ģenerālās asamblejas pasaulē nav kļuvis mierīgāk, bet, gluži otrādi, norisinājušies dramatiski un mulsinoši notikumi. To centrā ir brutālie teroristu uzbrukumi civiliedzīvotājiem Krievijā, Spānijā, Irākā, Izraēlā, Sauda Arābijā, Indonēzijā un citur. 
	Prezidente uzsvēra, ka par teroristu upuriem kļūst bērni, kā arī minēja regulāros bumbu sprādzienus sabiedriskajā transportā un apdzīvotos rajonos dažādās pasaules vietās. Ar nožēlu Vīķe-Freiberga atzina, ka terorisms kļūst par galveno kara metodi neapmierinātām cilvēku grupām, kas vēlas iegūt politisku ietekmi un turēt ķīlā valstu valdības. "Nekas neattaisno šādus līdzekļus," sacīja prezidente. Dažkārt valstis, kuras apdraud teroristu uzbrukumi, izmantojušas augsti attīstītas militārās spējas, lai dotu triecienus patiesiem vai iedomātiem teroristiem, norādīja Vīķe-Freiberga. "Diemžēl pārāk bieži šiem triecieniem bijis nevēlams blakusefekts - tālāka civiliedzīvotāju ievainošana un nogalināšana un īpašuma iznīcināšana," viņa sacīja. "Šādi triecieni nav līdzējuši neko, lai mazinātu dziļi iesīkstējušās neapmierināto sabiedrību naida jūtas," prezidente atzina. "Pēdējo gadu, pat desmitgažu, notikumi norāda uz klajo un atskurbinošo patiesību, ka viena pati militārā pieeja nav bijusi veiksmīga terorisma iznīcināšanai, tāpat kā terorisms nav bijis efektīvs līdzeklis politisku mērķu sasniegšanai." Pēc prezidentes domām, nebeidzamais vardarbības cikls var tikt izbeigts tikai tad, ja abas iesaistītās puses pārstāj lietot vardarbību. Pēc prezidentes teiktā, Latvija vēlas arī samazināt atšķirības starp attīstīto pasauli un pasauli, kas vēl attīstās. 
Latu piesaistīs eiro pēc 30. decembra kursa
NRA  09/24/04     30. decembrī lats mainīs piesaisti no SDR groza, kuram tas ir piesaistīts pašlaik, uz ciešu piesaisti pie eiro. Par to, kā notiks lata piesaiste pie eiro un kādas tas radīs sekas Latvijas tautsaimniecībai, Latvijas Bankas prezidenta Ilmāra Rimšēviča teiktais konferencē Latvijas tautsaimniecība Eiropas Savienībā: iespējas, izaicinājumi, perspektīvas.
	"Latvijas Bankas spēka galvenais pārbaudījums tuvākajiem gadiem ES sakarā neapšaubāmi saistīts ar lata piesaistes maiņu, dalību Eiropas valūtas kursa mehānismā un, visbeidzot, eiro ieviešanu. Jāatzīmē, ka lata pašreizējā piesaiste SDR valūtu grozam, kurā ietilpst četras galvenās pasaules valūtas, bijusi optimāla un atbildusi Latvijas tautsaimniecības vajadzībām, kā arī faktam, ka gan ārējās tirdzniecības, gan finanšu operācijās, gan bieži arī iekšzemes darījumos līdzās latam aktīvi izmantoti gan eiro, gan ASV dolāri. Tomēr kopš Latvijas pievienošanās ES šī tendence pamazām sāk mainīties par labu eiro, kas tiek arvien aktīvāk izmantots gan tirdzniecības darījumos, gan finanšu jomā. Tādējādi arī ES noteikums mainīt lata piesaisti no SDR valūtu groza pret eiro pašlaik, pēc Latvijas pievienošanās ES, nerada pretrunas, bet ir loģisks solis, kas atbilst Latvijas tautsaimniecības ilgtermiņa attīstības tendencēm un vajadzībām. Tomēr, ja Latvija pērnā gada rudenī būtu izšķīrusies palikt ārpus ES, Latvijas Banka vismaz šogad pārsaistīt latu pie eiro negatavotos.
	Šāda Latvijas Bankas pieeja lielā mērā balstīta uz 2003. gadā veiktas Latvijas uzņēmēju aptaujas rezultātiem, kā arī banku viedokļiem. Vairākums banku, precīzāk - 17, īsi pirms referenduma atbalstīja lata piesaisti eiro 2005. gada 1. janvārī. Gandrīz 60% uzņēmēju aptaujā izteica vēlmi saņemt savlaicīgu brīdinājumu pirms piesaistes maiņas - optimāli gadu reakcijas laika, kas arī ticis nodrošināts. Arī uzņēmēju aptauja ļauj secināt, ka Latvijas valdības ieskicētais eiro ieviešanas grafiks ir pieņemams.
	Kā piesaistes maiņu jutīsim ikdienā? Vairākums no mums sākotnēji lata piesaisti eiro neizjutīs nekā, bet uzņēmējiem, kas darījumus slēdz eiro, samazināsies valūtas risks. Tādējādi mazāki būs norēķinu un valūtas riska ierobežošanas izdevumi, bet saimniekošanu varēs vieglāk prognozēt. 
	Protams, lats, kad to būsim piesaistījuši eiro, attiecībā pret citām valūtām svārstīsies kopā ar eiro, un tiem uzņēmumiem, kas norēķinās ASV dolāros vai citās valūtās, būs jārēķinās ar palielinātu valūtas risku un nepieciešamību pret to nodrošināties. Latvijas bankās jau labu laiku pieejami valūtas risku samazināšanai nepieciešamie finanšu instrumenti, t.sk. nākotnes darījumi.
	Nākamais lielais izaicinājums pēc lata pārsaistes maiņas saistīts ar pietiekami augsta nominālās konverģences līmeņa sasniegšanu. Kā zināms, pirms eiro ieviešanas valstij jābūt spējīgai noteiktā laika periodā - vismaz divu gadu laikā - izpildīt vairākas prasības, kas saistītas ar valsts makroekonomisko stabilitāti raksturojošiem rādītājiem jeb t.s. Māstrihtas kritērijiem. Šie kritēriji nosaka pieļaujamās robežas gan inflācijas un ilgtermiņa procentu likmju līmenim, kas nedrīkst pārsniegt triju eiro zonas valstu ar zemāko inflācijas līmeni rādītājus vairāk kā attiecīgi par 1,5 un 2 procentu punktiem; valsts parādam un budžeta deficītam, kas nedrīkst pārsniegt attiecīgi 60% un 3% no valsts iekšzemes kopprodukta; kā arī valūtas kursa pieļaujamām svārstībām, kas ne uz vienu pusi nedrīkst pārsniegt 15% no noteiktās centrālās paritātes kursa attiecībā pret eiro. Šie kritēriji nav mainījušies kopš laika, kad eiro zonai pievienojās ekonomiskajā ziņā daudz attīstītākas ES valstis, un pat šīs ekonomiski attīstītākās valstis savulaik ne vienmēr spējušas sekmīgi izpildīt visus nepieciešamos kritērijus. Tomēr pašlaik esmu optimistiski noskaņots un domāju, ka, koordinēti strādājot - sastrādājoties ar valdību un komercbankām -, tos spēsim izpildīt. 
	Par nepieciešamību īstenot saprātīgu fiskālo politiku jau runāts pietiekami daudz, bet varbūt nepietiekami uzsvērta vajadzība pēc sabalansēta valdības fiskālā budžeta ES un eiro ieviešanas sakarā. Kā zināms, viens no Māstrihtas kritērijiem paredz, ka valstīm, kas ietilpst eiro zonā, budžetam viena ekonomiskā cikla ietvaros jābūt pilnībā sabalansētam, t.i., labas izaugsmes periodos tam vajadzētu būt ar pārpalikumu, lai tad, kad ekonomiskās izaugsmes temps mazinās, valsts varētu atļauties budžeta deficītu, kas tomēr arī šajos apstākļos nevar pārsniegt 3% no valsts iekšzemes kopprodukta. Tādējādi valstīm, kurās attīstības temps ir zems, piemēram, Vācijā, kur šogad plānota iekšzemes kopprodukta izaugsme 1,5% apmērā, budžeta deficīts ir ekonomisko izaugsmi papildus stimulējošs instruments, tāpēc fiskālais deficīts aptuveni 3% no iekšzemes kopprodukta ir pieļaujams. Turpretī valstīs, kas attīstās strauji, piemēram, Latvijā, kur iekšzemes kopprodukta izaugsme šogad plānota virs 7%, nekādi valdības fiskālie stimuli papildus nav nepieciešami, tie drīzāk rada papildu inflācijas spiedienu, tāpēc budžeta deficīts 2% apmērā no iekšzemes kopprodukta, kaut arī formāli nepārkāpj 3% robežu, ir pārāk augsts. Ņemot vērā prasību pēc sabalansēta budžeta pilna ekonomiskā cikla ietvaros, valsts ar šādu budžeta deficītu apstākļos, kad attīstības temps ir augsts, var tikt novērtēta kā nepietiekami gatava Eiropas vienotās valūtas ieviešanai. 
	Šajā sakarā svarīgi apzināties, ka līdz ar lata piesaisti eiro Valūtas kursa mehānisma II ietvaros Latvijas Bankai galvenais un faktiski arī vienīgais uzdevums būs rūpēties par noteiktā fiksētā kursa uzturēšanu. Šis mērķis brīvas kapitāla plūsmas apstākļos pilnībā nepieļauj iespēju inflācijas kontrolē lietot tradicionālos monetārās politikas instrumentus - piemēram, procentu likmes. Teorētiski tas varētu būt vienīgi signālinstruments bez reālas ekonomiskas ietekmes. Tādējādi valdības īstenotā fiskālā politika paliek vienīgais nozīmīgais inflāciju kontrolējošais instruments, un no šā instrumenta veiksmīgas lietošanas lielā mērā būs atkarīgs, vai Latvija spēs laikus izpildīt visus eiro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus.
Atbrauks Barozu
LETA  09/25/04      13. oktobrī neilgā darba vizītē Latvijā ieradīsies nākamais Eiropas Komisijas prezidents Žozē Manuels Barozu, informēja Valsts kancelejas Komunikācijas departamentā. Vizītes laikā Barozu paredzēta tikšanās ar Ministru prezidentu Induli Emsi (ZZS). Vizīte plānota sakarā ar Barozu vēlmi apmeklēt visas Eiropas Savienības dalībvalstis līdz šā gada 1. novembrim, kad darbu sāks jaunā Eiropas Komisija.
Sociālisti ierindo Ūdri 
starp šaubīgajiem komisāriem 
Sanita Jemberga,  Diena  09/28/04     Otra lielākā Eiropas Parlamenta (EP) frakcija, sociālisti (PES), pirmdien nosauca trīs Žozē Manuela Barrozo komisijas komisārus, par kuru piemērotību amatam viņiem ir šaubas, starp viņiem ir arī Latvijas izvirzītā Ingrīda Ūdre (ZZS).
	"Ja kandidāts mums neliksies piemērots amatam, mēs to pateiksim skaidri. Trijiem īpaši - Nēlī Krusai, Roko Butiljonem un Ingrīdai Ūdrei - būs jāspēj piedāvāt uzticības cienīgas atbildes, lai mēs viņus akceptētu," paziņoja PES līderis Martins Šulcs. PES ir 200 deputātu 732 cilvēku lielajā Parlamentā. PES preses pārstāvis Tonijs Robinsons Dienai sacīja, ka sociālistus sadusmojusi gan I.Ūdres nostāja par nodokļu vienādošanu, "jo viņa to ne tikai neatbalsta, bet nerada iespaidu, ka gribētu dialogu", gan izteikumi par ES lauksaimniecības politiku. "Viņa ir viens no cilvēkiem, kam mēs gribam uzdot skarbus jautājumus un dzirdēt ticamas atbildes," viņš teica. 
	Pārējie divi, kas nokļuvuši sociālistu ugunslīnijā, ir potenciālā konkurences komisāre N.Krusa, kuras ilgstoša darbošanās vairāku lielu firmu vadībā liekot uzdot jautājumus par spēju ieņemt vienu no svarīgākajiem EK posteņiem, un par imigrāciju atbildīgais R.Butiljone. PES neesot pieņemams ne atbalsts bēgļu nometņu izveidošanai Āfrikā, pirms viņiem atļauj iebraukt ES, ne viņa agrākie izteikumi, ka homoseksualitāte ir grēks, kas šodienas Eiropā skanot arhaiski.
	PES ir vienīgā grupa, kas publiski nosaukusi "mērķus" komisāru eksāmenos, kuri EP sākās pirmdien. Pirmie divi kandidāti - nodarbinātības komisārs Vladimirs Špidla (Čehija) un kultūras komisārs Jans Figels (Slovākija) pēc triju stundu iztaujāšanas varēja uzelpot, jo tās pagāja mierīgā, pat garlaicīgā gaisotnē, bez asiem jautājumiem par viņu iekšpolitisko darbību vai šaubām par kompetenci.
Apskatāmi ES dokumenti
LETA  09/28/04     No vakardienas Saeimas Eiropas Savienības (ES) informācijas centra interneta mājas lapā "www.eiroinfo.lv" publiski pieejama specializētā parlamenta ES informācijas datu bāze SERID, informēja Saeimas ES informācijas centrs. Datu bāzē uzkrāti ap 9000 dokumentu par Latvijas dalību ES. Tajā atrodamas ES regulas, direktīvas, lēmumi un pamatlīgumi latviešu valodā, kā arī Saeimas Eiropas lietu komisijā izskatītie dokumenti. Datu bāzē iekļautas arī rakstveidā gatavotās atbildes uz jautājumiem, kurus iedzīvotāji uzdevuši pa ESIC informatīvo tālruni 7211111, un citi ES informācijas centrā gatavotie materiāli, tostarp publikācijas un faktu lapas. Datu bāzē tiek uzkrāta arī Latvijas valdības pozīcija sarunām Briselē.

Partijās un valdībā...

Saeima pieņem Satversmes grozījumus
LETA  09/23/04     Saeima šodien galīgajā lasījumā pieņēma grozījumus Satversmē, lai dotu tiesības vēlēt pašvaldības ne tikai Latvijas, bet arī citu Eiropas Savienības (ES)dalībvalstu pilsoņiem, ja tie pastāvīgi dzīvo Latvijā. Tika noraidīti deputāta Vladimira Buzajeva (PCTVL) iesniegtie priekšlikumi dot tiesības nepilsoņiem vēlēt un tikt ievēlētiem pašvaldībās, kā arī noteikt, ka pašvaldību darba valoda var būt arī tā, kuru atzīst par dzimto vairākums attiecīgās pašvaldības iedzīvotāju. 
	Līdz šim Satversmes 101.pants paredzēja tiesības vēlēt pašvaldības tikai Latvijas pilsoņiem, un tas bija pretrunā ar vairākiem ES dokumentiem. Grozījumi Satversmē arī paredz pagarināt termiņu no septiņām līdz desmit dienām, kuru laikā Valsts prezidents var atdot Saeimai likumu otrreizējai caurlūkošanai.  Satversmē tiks iekļautas normas arī par vienoto ES arestu orderi. Patlaban tajā ir noteikts, ka Latvija neizdod savus pilsoņus, taču ES vienotais arestu orderis paredz, ka ES dalībvalstis savstarpēji izdod likumpārkāpējus, ja to paredz noslēgtie savstarpējie līgumi.
Piesardzīgi par Berklava ideju
Ilze Kuzmina,  Latvijas Avīze  09/25/04     "Jaunā laika" valde trešdien plānojusi tikties ar nacionāli noskaņoto politiķi Eduardu Berklavu, lai spriestu par labējo partiju sadarbības iespējām.
	E. Berklavs jau pirms vairākiem mēnešiem paziņoja, ka labējām partijām jāsadarbojas un vēlēšanās jāstartē vienā sarakstā, lai nebūtu tā, ka kreisie spēki vienojas, kamēr labējie tikai strīdas. Berklavaprāt, vienotība arī veicinātu valsts attīstību. Taču, kaut gan labējie politiķi vārdos atbalstīja E. Berklava nostāju, reāla darbība, lai apvienotos, nav sekojusi.
	Nu "JL" tomēr sasparojies un vismaz uzaicinājis E. Berklavu uz pārrunām. 
	- Mēs nospriedām, ka ļoti gribam ar viņu satikties, uzklausīt Berklava kunga idejas. Labāk tās dzirdēt pašiem nekā lasīt avīzēs, - sacīja "JL" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš. - Tas, ka mēs gribam runāt, norāda, ka piekrītam: doma par apvienošanos ir pareiza. Diemžēl pagaidām neredzam ceļu, kā to īstenot. Iespējams, ka Berklava kungs mums varēs ko ieteikt.
	Mēs gan pagaidām arī paši nebūtu gatavi apvienoties, bet tikai ciešāk sadarboties ar citām partijām.
	Tikmēr E. Berklavs no gaidāmās tikšanās gaida ļoti daudz: - Domāju, ka man izdosies pārliecināt "Jauno laiku" veidot kopīgu sarakstu nākamajām pašvaldību un arī Saeimas vēlēšanām vismaz ar "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK un "Visu Latvijai!". Domāju, ka "TB"/LNNK arī piekritīs apvienoties, "Visu Latvijai!" arī izteikuši tādu vēlēšanos. Tautas partija arī varētu pievienoties, taču te ir lielāks jautājums: vai viņi piekritīs vai nepiekritīs.
	E. Berklavs gan uzskata: ja vismaz "JL" un tēvzemieši būs gatavi apvienoties, tad arī TP varētu sākt domāt par pievienošanos šiem labējiem spēkiem. Viņš uzsvēra, ka partijām, kas apvienosies, nebūt nav jālikvidējas, tās tikai varētu startēt vienā sarakstā. Vismaz divi TP Saeimas deputāti jau atbalstot E. Berklava ideju, taču šauboties, vai būs reāli to īstenot. 
	E. Berklavs ir pārliecināts, ka labējo partiju vienošanās par sadarbību ir "gandrīz vienīgais ceļš, kā dabūt stabilu, nacionālpatriotisku Saeimu un valdību".
	"JL" ģenerālsekretārs Uldis Grava gan uzskata, ka E. Berklavs pārāk optimistiski raugās uz sadarbības iespējām, taču "šis optimisms ir daļa no viņa šarma". U. Grava uzsvēra: - Tas, ka mēs Berklava kungu uzaicinām uz sarunām, nenozīmē, ka viņam sekosim, taču daudzi mūsu biedri ir ieinteresēti ciešākā sadarbībā ar citām labējām partijām.
	Tajā pašā laikā jau tagad esot skaidrs, ka vismaz tuvākajās pašvaldību vēlēšanās lielākajās pilsētās, tajā skaitā arī Rīgā, "JL" startēs ar atsevišķu deputātu kandidātu sarakstu. Izņēmums varētu būt vienīgi Latgales pilsētas, kur latviešu ir maz un, startējot atsevišķi, labējās partijas varētu nedabūt nevienu deputātu mandātu. Iespējams arī, ka pagastos varētu tikt veidoti kopīgi saraksti ar citām labējām partijām, visticamāk, "TB"/LNNK, pastāstīja U. Grava.
Privatizācijas aģentūru vēlas pārveidot 
par Valsts kapitāla pārvaldīšanas aģentūru
LETA   09ļ26ļ04    Ministru kabinets nākamnedēļ, 28.septembrī, lems par Privatizācijas aģentūras (PA) pārveidošanu par Valsts kapitāla pārvaldīšanas aģentūru (VKPA).
	Ierosinājumu par PA reorganizāciju valdībā iesniegusi Ekonomikas ministrija (EM), kas secinājusi, ka PA nav iespējams likvidēt, jo šobrīd nav valsts institūcijas, kas varētu pārņemt visas PA funkcijas. Lai nodrošinātu privatizācijas procesa nepārtrauktību un ņemot vērā citu valstu pieredzi valsts kapitāla pārvaldīšanā, EM uzskata, ka lietderīgākais variants ir PA pārreģistrācija komercreģistrā.
	VKPA darbības mērķis pēc būtības nemainīsies, tā arī turpmāk veiks valsts īpašuma objektu privatizāciju un valstij piederošo kapitāla daļu pārdošanu, vienlaikus nodrošinot efektīvu valsts kapitāla pārvaldīšanu un tā vērtības palielināšanu, kas tai nodoti valdījumā saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kā arī pildīs citus uzdevumus, ko tai deleģēs Ministru kabinets.  Valsts kapitāla daļu pārvaldi VKPA veiks likumā "Par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām" noteiktajā kārtībā.
	Jau ziņots, ka PA darbību uzsāka 1994.gadā. Pērn valdība vairākkārt pēc EM ierosinājuma lēma par PA likvidācijas uzsākšanu, tomēr galīgo lēmumu nepieņēma, jo nespēja vienoties par institūcijām, kas varētu pārņemt PA veicamās funkcijas. 
Skaidrosies par vēlēšanu izdevumu limitu
Baiba Lulle,  NRA  09/27/04     Lai arī jau jūnija beigās oficiāli sācies pašvaldību priekšvēlēšanu periods, partijām un to uzraugiem nav īstas skaidrības, kā rēķināt noteikto 20 santīmu limitu aģitācijas izdevumiem uz vienu vēlētāju. 
	Tajā pašā laikā partiju pārstāvji nenoliedz, ka, lai arī bikla, bet priekšvēlēšanu aģitācija pirms 2005. gada martā gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām jau ir sākusies.
	Šā gada sākumā īsi pirms valdības maiņas partiju finansēšanas likumā veiktie grozījumi nosaka, ka partija vai to apvienība "attiecīgās domes (padomes) priekšvēlēšanu izdevumiem drīkst izlietot summu, kas nepārsniedz 0,20 latu uz katru vēlētāju iepriekšējās attiecīgās pašvaldības domes vēlēšanās". Ja kandidātu saraksti iesniegti vairākās pašvaldībās, "visu šo domju priekšvēlēšanu izdevumiem kopā drīkst izlietot summu, kas nepārsniedz 0,20 latu uz katru attiecīgās pašvaldības domes vēlētāju iepriekšējās domes vēlēšanās". 
	Cenšoties noskaidrot, kā interpretēt šīs normas - vai aprēķins tiek veikts pēc iepriekšējās vēlēšanās reģistrētajiem balsstiesīgajiem vai vēlēšanās reāli nobalsojušajiem; vai partijas drīkst vienas pašvaldības vēlētāju skaitam atbilstošo summu pilnībā izmantot citā, Neatkarīgajai nācās sastapties ar dažādu likuma izpratni. LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinēvičs ir pārliecināts, ka pašvaldību vēlēšanām maksimāli atļautais skaitlis "visiem ir zināms - tas ir 280 000 latu jebkurai partijai", lai arī aptuveni tāds tas būtu tikai tad, ja visas partijas startētu pilnīgi visās pašvaldībās.
	Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis sacīja, ka ZZS grasās pašvaldību vēlēšanām tērēt maksimāli atļauto summu, taču apvienība vēl nezinot, cik liela tā ir un kā to īsti rēķināt. Viņš sapratis, ka apvienības tēriņu limits tiks noteikts pēc ZZS veidojošo partiju - Zemnieku savienības un Zaļās partijas - iepriekšējās pašvaldību vēlēšanās iegūtajām balsīm.
	Tautas partijas (TP) pārstāvis Jānis Lagzdiņš, kurš darbojās likumu izstrādājušajā Valsts pārvaldes un pašvaldību lietu komisijā, Neatkarīgajai skaidroja, ka izdevumus rēķina, "20 santīmus pareizinot ar vēlētāju skaitu, kāds ir kandidātu saraksta iesniegšanas". Par nocitēto likuma formulējumu "iepriekšējās vēlēšanās" viņš jutās pārsteigts un teica, ka loģiskāk būtu rēķināt pēc aktuālajiem datiem, jo vēlētāju skaits pastāvīgi mainās, bet pašvaldībās tas ievērojami mainījies pēc dzīvesvietas deklarēšanas ieviešanas. TP grasoties startēt gandrīz visu rajonu centru un republikas pilsētās, izņemot Ventspili un, iespējams, atsevišķus Rīgas rajona pagastus, un, pēc tās provizoriskajām aplēsēm, aģitācijai partija varēs izmantot ap 150 tūkstošus latu. Rēķinot, ka līdzīgi - galvenokārt tikai lielajās pašvaldības - startēt plāno arī JL, tā izdevumu griesti varētu būt līdzīgi, savukārt gandrīz uz pusi lielāki tādām partijām kā, piemēram, LSDSP un ZZS, kas startēšot gandrīz visās pašvaldībās. 
	Finanšu jautājums pirms pašvaldību vēlēšanām nav vienīgais nezināmais. Bez vēlēšanu nosacījumu mainīšanas īsi pirms vēlēšanām politiķi neiztiek arī šogad. Saeimā izskatīšanā atrodas pašvaldību vēlēšanu likums, un deputāti vēl spriež par tādiem būtiskiem jauninājumiem kā 5% vēlēšanu barjeras ieviešanu Rīgā vai arī visās pašvaldībās, kurās iedzīvotāju skaits pārsniedz 5000, par Rīgas domes deputātu skaita samazināšanu no 60 līdz 30, par tiesībām pašvaldībā kandidēt nevis 21, bet jau 18 gadus sasniegušiem jauniešiem un tiem, kas pašvaldībā nostrādājuši vismaz pēdējos sešus mēnešus pirms vēlēšanām, kā arī par maksimālo kandidātu skaitu sarakstā. 
	Līdz septembra beigām arī pārtraukta priekšvēlēšanu aģitācijas likuma grozījumu izskatīšana, jo piedāvātais alternatīvais likumprojekts deputātu vairākumu neapmierināja.
Ogrē un cituviet veido reģionālās partijas 
Ināra Egle,  Diena  09/28/04     No Latvijas ceļa ievēlētais Ogres novada domes priekšsēdis Edvīns Bartkevičs nākamā gada martā gaidāmajās pašvaldību vēlēšanās varētu pieteikt jaunu reģionālo partiju. Lēmums par tās dibināšanu tikšot pieņemts pēc nedēļas. "Es nevēlos piedalīties lielajā politikā. Tajā pārstāvētajiem politiskajiem spēkiem ir arī citas intereses, nevis katra konkrētā novada attīstība, kas rūp mums," Dienai pirmdien sacīja E.Bartkevičs, vēl neatklājot ne savus domubiedrus, ne partijas nosaukumu.
	Latvijā jau ir vairākas reģionālās partijas, šā gada pavasarī partiju Tukuma pilsētai un novadam drīz pēc atcelšanas no Tukuma mēra amata izveidoja vēl viens bijušais LC biedrs Juris Šulcs. 
	Par to, ka Latgalē varētu izveidoties partija Latgales sirds, pirmdien aģentūru LETA informējis bijušais Rēzeknes mērs un Saeimas deputāts Ernests Jurkāns. 
	Izskanējusi neoficiāla informācija, ka reģionālās partijas veidosies arī Liepājā un Jēkabpilī, kam pagaidām vēl nav gūts apstiprinājums. 
	Sociologs Aigars Freimanis reģionālo partiju veidošanos skaidro ar vairākiem faktoriem - vispirms jau problēmu loka atšķirības pašvaldībā un augstākajā varā. Izveidojot reģionālo partiju, vietējiem līderiem ir iespēja izvairīties no "tās astes vai negatīvā stereotipa, kas velkas līdzi nacionāla mēroga partijām". Tāpēc ir pragmatiska vēlēšanās izveidot politisko spēku, kas nav saistīts ar lielajām partijām, tajā pašā laikā ir atvērts sadarbībai ar jebkuru, uzskata sociologs. No šā viedokļa arī valdības atbalsts var būt pieejamāks, nekā ja politiķis ir iezīmējis sevi saistībā ar kādu partiju, kas nav pie varas.
	Latvijas ceļa Ogres novada koordinators Pēteris Dimants Dienai apstiprināja, ka vēlēšanās būs arī LC saraksts un uz jauno partiju varētu aiziet tikai neliela daļa ceļinieku. "Mums nodaļā notiek paaudžu maiņa, un tie, kas paliek, izglītību jau ir ieguvuši neatkarības laikā. Mēs attīstību redzam visas valsts un Eiropas kontekstā, bet mūsu kolēģi ir vairāk orientējušies uz novada attīstību," sacīja P.Dimants, pieļaujot abu ideoloģiski līdzīgo spēku sadarbību pēc vēlēšanām. 
	Jau iepriekšējās pašvaldību vēlēšanās Daugavpils domes vēlēšanās sevi pieteica Daugavpils pilsētas partija, arī Ventspils mērs Aivars Lembergs pārstāv reģionālo partiju Latvijai un Ventspilij.
Panteļējevs: ir vēlēšanās 
veidot jaunu politisku spēku
LETA  09/28/04     Politiskajā elitē pašlaik pastāv diezgan liela vēlēšanās veidot jaunu politisku spēku, intervijā laikrakstam "Neatkarīgā Rīta Avīze" atzīst Ministru prezidenta Induļa Emša (ZZS) padomnieks, bijušais savienības "Latvijas ceļš" priekšsēdētājs Andrejs Panteļējevs. Vienlaikus viņš arī atzīst, ka līdz šim ir pārāk formalizēta pieeja - "kaut ko pārkombinēt, salasīt jaunas sejas, tikt vaļā no pagātnes grēkiem, bet pēc būtības neko jaunu nepiedāvāt". 
	"Jā, un Latvija ir pelnījusi spēcīgu politisku piedāvājumu. Tieši šobrīd. Jo mēs esam situācijā, kad esam sasnieguši virsmērķi, proti, iestāšanos ES un NATO, bet ir nepieciešams identificēties, lai mēs šajās starptautiskajās struktūrās neizšķīstu. Ir jābūt jaunai radošai idejai politikā," uzskata premjera padomnieks. 
	Politiķis atzīst, ka netic klubu veida partijām, kas tiek veidotas, salasot pazīstamus cilvēkus no esošajām vai bijušajām partijām. "Tām nav perspektīvas." 
	Runājot par pašreizējo valdību, pēc Panteļējeva domām, tās stabilitāte ir atkarīga tikai no procesiem koalīcijas iekšpusē. 
	"Šo valdību var gāzt tikai pati šī valdība. Pareizāk sakot, kāds no šīs valdības elementiem. No ārpuses šīs Saeimas sastāvā Emša valdību nav iespējams gāzt, tas, manuprāt, ir kļuvis acīmredzams," uzsver premjera padomnieks. 
	Panteļējevs uzskata, ka līdz ar to valdības stabilitāte ir atkarīga no tā, kā politiskie partneri risinās jautājumus koalīcijas iekšienē, kā atradīs kompromisus politiskos jautājumos, kuros ir dažādi viedokļi. 
	Vienlaikus viņš intervijā uzsver, ka pašreiz koalīcijā nesaskaņu nav un nav pat pazīmju, kuri būtu tie iekšpolitiskie jautājumi, kas varētu nesaskaņas radīt. 
	"Es runāju par iekšējām nesaskaņām kā vienīgo teorētisko iespēju, jo ir skaidrs, ka ne Tautas saskaņas partija, ne "Jaunais laiks", ne "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK ar savām aktivitātēm šo valdību gāzt nevar," sacīja Panteļējevs. 
Aptaujas līderi - opozīcijas partijas
Kristīne Harmsena,  NRA  09/28/04     Septembrī, tāpat kā iepriekšējos mēnešos, līdera pozīcijas socioloģiskajā aptaujā saglabājušas opozīcijas partijas - pirmajā vietā ir partija Jaunais laiks (JL), otrajā - politisko organizāciju apvienība Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā (PCTVL), kas šoreiz apsteigusi partiju Tēvzemei un Brīvībai/LNNK (TB/LNNK).  Latvijas faktu septembrī veiktā aptauja liecina, ka JL popularitāte pieaugusi par 0,5 procentiem, PCTVL popularitāte pieaugusi par diviem procentiem, bet par TB/LNNK septembrī balsotu par 0,7 procentiem mazāk nekā augustā.   Par aptuveni desmit procentiem katrai reitings krities Tautas partijai, Zaļo un zemnieku savienībai un Tautas saskaņas partijai. Ja septembrī notiktu Saeimas vēlēšanas, parlamentā neiekļūtu ne Rīgas domē valdošā Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (3,4 procenti septembrī, 4,7 procenti augustā), ne valdībā pārstāvētā Latvijas Pirmā partija, kurai atbalsts mēneša laikā pieaudzis par 1,5 procentiem. Tikpat daudz balsotu arī par 8. Saeimā nepārstāvēto Latvijas ceļu - šīs partijas atbalstītāju ir par 0,3% mazāk nekā augustā. Aptauja notika no 16. līdz 26. septembrim.	
Valdība nevienojas 
par īres griestu saglabāšanu 
LETA  09/28/04     Valdība otrdien nevienojās par īres maksas griestu saglabāšanu līdz 2007.gada 1.jūlijam, tādēļ darba grupas sagatavotos priekšlikumus izskatīšanai Saeimā iesniegs reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrs Andrejs Radzevičs.
	Kā ziņots darba grupa pagājušajā nedēļa nolēma ierosināt valdībai saglabāt īres griestus līdz 2007.gada 1.jūlijam, tos pakāpeniski palielinot. Darba grupa ierosināja 2005.gadā īres maksu denacionalizētajos namos noteikt 0,70 latu par kvadrātmetru apmērā, 2006.gadā tā būtu 0,82 lati par kvadrātmetru, bet 2007.gadā līdz 1.jūlijam - lats par kvadrātmetru.
	Pret darba grupas sagatavoto priekšlikumu tālāko virzību šodienas valdības sēdē iebilda Tautas partijas (TP) ministri.  Tieslietu ministre Vineta Muižniece (TP) uzsvēra, ka, saglabājot īres griestus līdz 2007.gadam, tiks iedragāts tiesiskās paļāvības princips. Muižniece atgādināja, ka Satversmes tiesa iepriekš ir atzinusi, ka valsts iestāžu darbībai ir jāatbilst izdotajiem normatīvajiem aktiem. Ja likums "Par dzīvojamo telpu īri" tiks grozīts, saglabājot īres griestus pēc 2005.gada 1.janvāra, tas nekādā ziņa nestiprinās tiesiskās paļāvības principu, skaidroja Muižniece.
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) uzskata, ka "īres griestu problēma ir pārāk pārspīlēta". Pēc viņa domām, pašreizējo likuma redakciju nevajadzētu mainīt, jo tas, ka īres griesti no nākamā gada 1.janvāra tiks atcelti, bija zināms jau sen, un tam bija pietiekoši daudz laika sagatavoties.  TP ministri mudināja savus kolēģus būt drosmīgākiem, jo īres griestu atcelšana palīdzēšot "sakārtot valsti".
	Savukārt Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS), kurš aizstāv īres griestu saglabāšanu, atzina, ka saprot TP argumentus, vienlaikus norādot, ka pret īres griestu atcelšanu iebilst valdības sociālie partneri, arodbiedrības un pašvaldības.
	Namīpašniekus īres griestu saglabāšana neapmierina, iepriekš skaidroja Latvijas namīpašnieku asociācijas viceprezidents Dmitrijs Trofimovs, uzsverot, ka namīpašniekiem ir jāveic savi maksājumi, bet pretī atbilstošu maksu tie saņemt nevar.  "Ja īres griestu atcelšana tiks atlikta, atkal tiks iedots laiks valdībai, kurā tā varēs neko nedarīt. Jautājumu par īres griestiem solīja atrisināt jau pirms vairāk nekā 10 gadiem, un joprojām tas nav atrisināts," sacīja Trofimovs. Viņš uzsvēra, ka namīpašnieki ir gatavi vērsties Satversmes tiesā, ja Saeima nolems saglabāt īres griestus.
Saeimā ar budžeta pieņemšanu nesteigsies	
LETA  09/28/04     Nākamā gada budžets Saeimā netiks skatīts lielā steigā, bet gan rūpīgi izvērtējot gan pozīcijas, gan arī opozīcijas politisko spēku iesniegtos priekšlikumus, šodien, parlamentā iesniedzot nākamā gada budžeta projektu, solīja finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) un Saeimas Budžeta un finanšu komisijas priekšsēdētājs Gundars Bērziņš (TP).
	Bērziņš prognozēja, ka komisijai likumprojekts tiks iesniegts nākamajā ceturtdienā, 7.oktobrī, un Saeima otrajā lasījumā to varētu izskatīt 2.decembrī. Līdz ar to deputātiem būs laiks, lai iepazītos ar likumu un sagatavot savus priekšlikumus, uzsvēra Bērziņš.
	Spurdziņš, taujāts, vai valdība plāno uz otro lasījumu iesniegt vēl kādus papildus priekšlikumus budžeta projekta papildināšanai, pieļāva, ka papildus priekšlikumi varētu būt, taču tādu noteikti nebūšot daudz. Tagad budžets ir Saeimas pārziņā, tomēr valdība uzmanīgi sekos līdzi un arī izvērtēs iesniegtos priekšlikumus, norādīja ministrs.
	Politiķi uzsvēra, ka sagatavotais budžets ir ar Latvijas vēsturē nebijuši lielu pieaugumu - 23%. Bērziņš pat izteicās, ka viņš kā bijušais finanšu ministrs "ar skaudību skatās" uz Spurdziņa paveikto.  Arī Saeimas priekšsēdētājas biedrs Andris Ārgalis (TP), saņemot budžeta projekta portfeli, sacīja, ka budžets ir par 540 miljoniem latu smagāks nekā pērn, "un tas jau ir nopietni".  Spurdziņš kopā ar budžetu Saeimā iesniedza septiņus pavadošos likumus. 
"Jaunais laiks" vēlēšanām 
piedāvā eksministrus un mūziķus
 Gunta Skrebele,  Rīgas Balss    09/28/04     Pašvaldību vēlēšanās partija "Jaunais laiks" (JL) savā listē domā iekļaut gan eksministrus Māri Gulbi, Ingūnu Rībenu, Aivaru Aksenoku, Ivaru Gateru, gan līdz šim no politikas tālu stāvošus partijas biedrus, piemēram, dziedātāju Olgu Rajecku un Gunāru Meijeru.	
 	Partijas ģenerālsekretārs Uldis Grava RB apstiprināja, ka starp pašvaldību vēlēšanu kandidātiem būšot gan eksministri, gan mūziķi un citu jomu pārstāvji, taču oficiāls saraksts parādīsies pēc mēneša, kad ar aicinātajiem partijas biedriem būs beigušās pārrunas. "Mums ir gan saimnieciski cilvēki, gan tādi, kas pārstāv kultūras sfēru, un tie nav tikai dziedātāji," atturoties no citu līdz šim neizskanējušu uzvārdu nosaukšanas, saka partijas ģenerālsekretārs. Viņš gan min virkni JL partijas biedru - bijušo ministru, kuri varētu veidot Rīgas domes JL saraksta kodolu. 
	Jautāts, vai starp kandidātiem būs redzams arī ekspremjers Einars Repše, U. Grava neslēpj: "Repšes kandidatūra tiek izskatīta, bet diez vai viņš pats tam piekritīs." Kuluāros un presē izskanējusi informācija, ka JL Rīgas mēra amata pretendents varētu būt bijušais tieslietu ministrs Aivars Aksenoks, kurš tagad sēž Ceļu satiksmes drošības direkcijas direktora vietnieka krēslā. Pats A. Aksenoks šo informāciju pagaidām nav apstiprinājis.  
	Uz Rīgas mēra amatu varētu kandidēt arī JL Rīgas nodaļas vadītāja Baiba Brigmane, bijušais pašvaldību ministrs I. Gaters, kurš RB sacīja: "Ņemot vērā manu pieredzi, uzskatu, ka es varētu tikt galā ar Rīgas mēra pienākumiem, bet par to vēl gaidāma partijas diskusija." I. Gaters norādīja, ka JL Rīgas nodaļā pārrunāta arī vairāku līdz šim sabiedrībā maz pazīstamu cilvēku iekļaušana sarakstā, savukārt izskanējušo mūziķu vārdi vēl nebūt neesot kā akmenī iekalti.  "Man par šo tēmu bija viena telefona saruna, un es teicu, ka piedāvājumu apsvēršu," par iespēju kandidēt pašvaldību vēlēšanās RB stāstīja O. Rajecka. Viņai kā Garkalnes pagasta iedzīvotājai vairāk rūpot tieši šajā pašvaldībā notiekošais, un Rīgas domē iekļūt viņa nemaz nevēlētos. "Mūsu pagastā notiek koku izciršana, ko esmu centusies ierobežot," par saviem labajiem darbiem sabiedrības labā stāsta dziedātāja, piebilstot, ka arī deputātes lomā cīnītos par dabas aizsardzību un labprāt organizētu kultūras pasākumus. 
	Jāatgādina, ka O. Rajecka, kas JL rindās esot kopš šī gada maija, pēdējā laikā plašāk pazīstama ar bērnu pasākumu organizēšanu. Mūziķis un krodziņa īpašnieks G. Meijers RB klāstīja, ka viņam no JL esot piezvanīts un paziņots par iekļaušanu sarakstā. "Man tas bija pārsteigums, bet, ja jau esmu vajadzīgs, tad kāpēc ne," viņš pats vērtē. Mūziķis Rīgas domē labprāt darbotos kultūras jomā, aizstāvot savu aroda brāļu intereses. "Vienu varu teikt droši - esmu godīgs un mani nevar nopirkt," paziņo G. Meijers.	

Korupcijas apkarošanā...

ASV finansēs policiju 
cīņā pret organizēto noziedzību 
Gunta Sloga,  Diena  09/24/04     Valdība ceturtdien atbalstīja līguma noslēgšanu ar ASV par 125 000 dolāru (86 000 latu) vērtas šīs valsts palīdzības piešķiršanu Latvijas policijai cīņā pret organizēto noziedzību. Saskaņā ar šo līgumu ASV eksperti konsultēs Latvijas tiesībsargus par organizētās noziedzības darbības izmeklēšanu, tai skaitā nelegālās naudas plūsmas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī apmaksās aprīkojuma iegādi un īpašu pratināšanas telpu izveidi.
	Plānots, ka 50 000 dolāru (Ls 27 000) tiks atvēlēti organizētās noziedzības apkarošanā iesaistīto Latvijas tiesībsargu prasmju uzlabošanai. Šajā projektā ASV valdības eksperti sniegs konsultācijas un ieteikumus saviem Latvijas kolēģiem, informēja Iekšlietu ministrijas pārstāve Laura Karnīte. 
	25 000 dolāru (Ls 13 600) tiks iztērēts konfidenciālu cilvēku tirdzniecības upuru pratināšanas telpu izveidei, lai nodrošinātu, ka cietušie netiek konfrontēti ar pāridarītāju. Tikpat liela naudas summa tiks tērētaEkonomikas policijas, Finanšu izlūkošanas un Drošības policiju mācībām nelegālās naudas plūsmas un teroristu finansēšanas novēršanā. Vēl 25 000 dolāru tiks tērēti audioierakstu arhivēšanas tehnikas iegādei.
	Līgumā noteikts, ka Latvija var saņemt šo palīdzību vien tad, ja ievēro cilvēktiesības tiesību aizsardzības iestādēs. Kā skaidroja L.Karnīte, ASV sekos līdz cilvēktiesību ievērošanai īslaicīgās aizturēšanas izolatoros un tamlīdzīgi. Līgumu iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons un ASV vēstnieks Latvijā Braiens Karlsons plāno parakstīt pirmdien. Amerikāņu piešķirtais finansējums būs jāizmanto gada laikā. 
Strīķe: KNAB nevar apkarot 
un novērst korupciju visās tās izpausmēs	
LETA  09/28/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) nevar apkarot un novērst korupciju visās tās izpausmēs. To šodien tikšanās laikā ar Saeimas Pretkorupcijas komisijas deputātiem atzina biroja priekšnieka vietniece Juta Strīķe, atbildot uz Saeimas deputāta Aleksandra Bartaševiča (TSP) jautājumu sēriju, ko KNAB ir darījis cīņai ar korupciju Ceļu policijā. 	
 	Strīķe deputātiem skaidroja, ka KNAB ir laba sadarbība ar Valsts policijas Iekšējās drošības biroju un, ja biroja rīcībā nonāk informācija par korupciju policijā, šīs ziņas tiek nodotas kolēģiem Iekšējā drošības birojā.  KNAB priekšnieka vietniece informēja, ka birojs šogad ierosinājis 17 krimināllietas, kā arī divas krimināllietas pieņēmis izmeklēšanā no citām iestādēm. Šajā laikā birojs lūdzis sākt kriminālvajāšanu 15 lietās pret 22 personām.  No KNAB ierosinātajām lietām tiesā jau trijās ir pieņemts spriedums, bet vēl sešas gaida izskatīšanu.  Par deklarāciju pieņemšanu atbildīgā KNAB darbiniece Inga Jaunskunga deputātus informēja, ka šogad pabeigtas 233 pārbaudes par valsts un pašvaldību institūciju amatpersonām, veiktas 180 pārbaudes dažādās institūcijās, kā arī pārbaudītas 378 valsts amatpersonu deklarācijas.  Atbildīgās Saeimas komisijas priekšsēdētājs Ainars Latkovskis (JL) pauda viedokli, ka biroja spēja pārbaudīt 378 valsts amatpersonu deklarācijas ir nepietiekama. KNAB Valsts amatpersonu interešu konflikta novēršanas nodaļas vadītāja Ilze Jurča deputātam atbildēja, ka lielāka deklarāciju skaita pārbaudei birojam pietrūkst gan cilvēku, gan tehnisko resursu.	
Pretkorupcijas programma atstāta bez naudas
Viesturs Radovics,  NRA  09/29/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas programma ir izstrādāta, taču nauda tai nav piešķirta, izbrīnīti atklājuši Saeimas Pretkorupcijas komisijas pārstāvji. KNAB vadītājs Aleksejs Loskutovs atzīst, ka viņam trūcis uzņēmības izsist naudu.
	Vakar pēc Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) apmeklējuma Saeimas Pretkorupcijas komisijas priekšsēdētājs Ainars Latkovskis žurnālistiem atzina, ka ir nepatīkami pārsteigts, uzzinot, ka Einara Repšes valdības izstrādātajai un Induļa Emša valdības pieņemtajai Korupcijas novēršanas un apkarošanas valsts programmai līdzekļi nav piešķirti. Arī koalīcijā ietilpstošās Tautas partijas pārstāvis Jānis Lagzdiņš atzina, ka atbildība par to jāuzņemas premjeram, kura pārraudzībā atrodas KNAB.  KNAB vadītājs sacīja, ka programmas realizācijai nepieciešami aptuveni 1,8 miljoni latu, taču birojs būtu gatavs atteikties no štata vietu palielināšanas, tā samazinot nepieciešamo summu par 200 000 latu. A. Loskutovs atzina, ka arī viņam jāuzņemas daļa atbildības par nepiešķirto naudu, jo viņš nav pietiekami uzstājīgi to prasījis. Tomēr KNAB vadītājs negrasās vērsties pie Ministru prezidenta ar lūgumu piešķirt līdzekļus, jo sākotnēji to vēlas apspriest ar Finanšu ministriju.
   Premjera padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ilona Līce sacīja, ka I. Emsim nav jāuzņemas atbildība par KNAB finansējumu. Saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likumu premjera pārraudzība pār KNAB nozīmē tiesības pārbaudīt biroja vai tā amatpersonu lēmumu tiesiskumu un atcelt prettiesiskus lēmumus, kā arī prettiesiskas bezdarbības gadījumā dot rīkojumus pieņemt lēmumus, skaidroja I. Līce. Viņa norādīja, ka "deputātiem būtu laiks palasīt likumus", bet par nepieciešamo finansējumu jārūpējas pašam birojam.  
Fakti  Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja darba rezultāti 2004. gadā  
Šogad KNAB ir ierosinājis 17 krimināllietas;  
•	Divas lietas saņemtas no citām iestādēm;  
•	Kriminālvajāšanas uzsākšanai nosūtītas 15 krimināllietas pret 22 personām;  
•	Iztiesāšanai nodotas 6 krimināllietas, trīs lietās jau pieņemts notiesājošs spriedums;  
•	Šogad pieņemti 18 lēmumi par atteikšanos ierosināt krimināllietu;  
•	Šogad pabeigtas pārbaudes par 233 valsts un pašvaldību institūciju amatpersonām;  
•	17 gadījumos birojs uzlicis par pienākumu atlīdzināt valstij radītos zaudējumus;  
Pašlaik spēkā stājušies 13 lēmumi, kopā par 3824 latiem.  
Avots: Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs	

Saimniecībā un biznesā...

2005. gada budžets labvēlīgs laukiem
Bens Latkovskis,  NRA  09/24/04 Vakar valdība apstiprināja nākamā gada valsts budžeta projektu, kurā vislielākais izdevumu pieaugums paredzēts lauksaimniecības sektoram. 2005. gada budžetā šai nozarei plānots piešķirt 290,5 miljonus latu, šogad piešķirti 151,8 miljoni. Budžeta izdevumu palielinājums saistīts ar Eiropas Savienības struktūrfondu apguvi.
	Vakar, iepazīstinot žurnālistus ar Finanšu ministrijas izstrādāto 2005. gada valsts budžeta projektu, finanšu ministrs Oskars Spurdziņš to nodēvēja par "maksimālas ES naudas apgūšanas budžetu". Kā otru izstrādātā budžeta projekta pamatiezīmi ministrs minēja to, ka "budžetā investīciju daļa ir līdzsvarota ar patēriņa daļu, proti, palielināto algu, pensiju un citu sociālās nodrošināšanas sfēras finansēšanu". Tiesa, viņš norādīja, ka algas palielināšana medicīnas darbiniekiem šajā budžeta projektā nav paredzēta, jo vispirms "jāredz, kā šī nozare tiks reformēta, un tad var dot naudu. Citādi būs kā pirms gada - iedeva naudu, bet problēmas palika".
	Viņš norādīja, ka ir saglabātas visu ministriju bāzes un atvērtas jaunas programmas, atgādinot iepriekšējās valdības prasību obligāti samazināt bāzes par noteiktu procentu neatkarīgi no ekonomiskā pamatojuma.
	Pēdējos gados Valsts budžets tiek plānots ar ļoti piesardzīgām ieņēmumu prognozēm, lai vēlāk valdības varētu, sitot sev pa krūtīm, lielīties, cik ļoti tiek pārsniegti prognozētie ieņēmumi, un ar plašu roku gada vidū izdalīt pārpalikušo naudu. Šā gada budžeta projektu varētu dēvēt par piesardzīgi optimistisku. Ieņēmumu daļa tiek palielināta par 26,6% jeb 542 miljoniem, kas ir sen nebijis pieaugums.
	Budžets izstrādāts, balstoties uz pieņēmumu, ka nākamgad iekšzemes kopprodukts (IKP) pieaugs par 6,7%, bet gada vidējā inflācija būs 4,3%. Kā sarunā ar Neatkarīgo atzina O. Spurdziņš, "daudzi eksperti prognozē lielāku gada inflāciju", kas, protams, saglabājoties prognozētajam IKP pieauguma tempam, radītu papildu budžeta ienākumus. 
	Jāuzsver vēl kāds fakts. Proti, budžeta pieaugums aprēķināts pēc pašreiz esošajām budžeta ieņēmumu prognozēm, kuras, kā atzīmē finanšu ministrs, tiek ar uzviju pārpildītas. Citiem vārdiem, budžeta projekts tiek veidots no samazinātas bāzes. Līdz ar to var prognozēt, ka arī šis valsts budžets būs no tiem, kurus nākamā gada vidū pārskatīs, un daudzi no tiem, kuri nesaņems naudu tagad, varēs uz to cerēt gada otrajā pusē.
	Šādu scenāriju faktiski atzina arī O. Spurdziņš, atbildot uz jautājumu, cik lielā mērā pašreizējā budžetā ir iestrādātas politiskās kaulēšanās iespējas, jo budžets galu galā būs jāapstiprina Saeimā. Viņš gan atteica, ka šajā budžetā šādu brīvu resursu nav daudz, taču pieļāva, ka budžeta grozījumos gada otrajā pusē papildu līdzekļi varētu atrasties tiem sektoriem, kuriem tie pietrūktu sākotnēji pieņemtajā budžetā.
	Budžetā kopējie izdevumi veidos 2,73 miljardus latu, kas ir par 24,2% vairāk nekā šogad. Kopējais budžeta deficīts nepārsniegs 2% no IKP, bet, ņemot vērā pēdējo gadu praksi apzināti samazināt ieņēmumu prognozi, var gaidīt, ka reāli budžeta deficīts būs mazāks, ko arī atzina O. Spurdziņš. Arī šogad, ņemot vērā budžeta ieņēmumu tempus, viņš prognozē gada beigās budžeta deficītu 1,7% līdz 1,8% no IKP.
	ES struktūrfondu apguvei nākamā gada budžeta projektā ir paredzēti 335,8 miljoni latu. O. Spurdziņš gan atzina, ka tieši šajā sektorā slēpjas vislielākais risks, ka budžeta deficīts varētu būt lielāks nekā 2% no IKP. Ministrs paskaidroja, ka tas varētu notikt, ja nākamgad ES neatmaksās Latvijai visus paredzētos līdzekļos no fondiem, jo pašlaik projekti ir finansēti no Latvijas naudas. Viņš gan norādīja, ja viss tiks pietiekami ātri darīts Latvijā, tad ES struktūrām nevajadzētu kavēties ar līdzekļu atmaksu.
	Valsts aizsardzībai, drošībai un integrācijai NATO paredzēti 153,3 miljoni latu jeb par 29,4 miljoniem latu vairāk nekā šogad, nodrošinot nepieciešamo finansējuma līmeni nozarei 2% apmērā no iekšzemes kopprodukta. Tāpat papildu finansējums ir paredzēts pedagogu algu palielināšanai, māmiņu algām, prokuroru algu palielinājumam un citām valdības prioritātēm. Transporta un sakaru nozarei nākamgad budžetā paredzēti 229,7 miljoni latu, salīdzinot ar 131,2 miljoniem latu šogad.
Latvijas finieris izvērsīsies Latgalē
Elīna Lidere,  NRA  09/25/04     Latvijas lielākajā kokapstrādes uzņēmumā Latvijas finieris viesojās Ministru prezidents Indulis Emsis. Valdības vīru vizītes Latvijas uzņēmumos pēdējā laikā kļuvušas par visai biežiem notikumiem, premjers sola tās turpināt. 
	Kā novēroja Neatkarīgā, uzņēmumos valdības vīri ir ļoti gaidīti viesi, jo tā uzņēmējiem ir iespēja pievērst viņu uzmanību savām konkrētajām problēmām un vajadzībām. Par to, vai arī pašiem Ministru kabineta pārstāvjiem tas nav tikai tēla spodrināšanas pasākums, varēs spriest pēc viņu pieņemtajiem lēmumiem. 
	Latvijas finieris izrādījis I. Emsim rūpnīcas un pastāstījis par savu vietu pasaules tirgū, ražoto produkciju, kā arī finanšu rādītājiem - vidējo algas lielumu, apgrozījumu. Premjers atzinīgi novērtējis to, ka uzņēmums strādā ar jaunākajām tehnoloģijām un veiksmīgi spēj izmantot Latvijas dabas resursus, - ziņo BNS. I. Emsis arī priecājas, ka uzņēmums gatavojas paplašināt darbību Rēzeknē, tā radot Latgales reģionam tik nepieciešamās darba vietas. 
	Lai paaugstinātu konkurētspēju, Latvijas finieris turpmākajos trīs gados attīstībā investēs 70 miljonus eiro (46,2 miljonus latu), tostarp jaunas bērza saplākšņa rūpnīcas būvniecībā Rēzeknē. Uzņēmums pirmajā pusgadā strādāja ar 4,7 miljonu latu peļņu, kas ir par 9% vairāk nekā pērn šajā laikā, un 50,7 miljonu latu apgrozījumu, kas ir par 20,7% vairāk nekā pirms gada. 
	Gadā kopumā kompānija plāno sasniegt vairāk nekā 90 miljonu latu lielu apgrozījumu. Latvijas finieris produkciju realizē 40 pasaules valstīs.
Tūrismu bremzē sliktie ceļi
LETA   09/25/04     Lauku tūrisma attīstībai Latvijā kopumā ir labvēlīgi nosacījumi, taču viens no bremzējošiem faktoriem ir neatbilstošā infrastruktūras kvalitāte un Latvijas ceļu sliktā kvalitāte, secināts pētījumā "Lauku tūrisma ilgtspējīga attīstība Latvijā". Kā norāda pētījuma veicēji - asociācija "Lauku ceļotājs", līdz šim Latvijā ierīkoti tikai daži veloceliņi, bet autoceļi sliktās seguma kvalitātes vai intensīvās satiksmes dēļ nav piemēroti velotūrismam. Vairumā gadījumu uz lauku tūrisma saimniecībām nevar nokļūt ar sabiedrisko transportu. Pētījumā atzīts, ka Latvijas lauku vide nav vienota, bet saskaldīta atsevišķos, parasti savā starpā nesaistītos segmentos, kas kopumā rada šķēršļus ilgtspējīgai un līdzsvarotai attīstībai.

Veselības aprūpē...

No 1.novembra 
anesteziologi protestēs visā Latvijā
LETA  09/24/04    Apmēram 170 Latvijas Anesteziologu un reanimatologu asociācijas pārstāvji šodien pilnsapulcē nolēma no 1.novembra uzsākt protesta akciju un samazināt darba slodzi, kā arī atbalstīt visas slimnīcas, kas piedalīsies protesta akcijā.
	Gatavību protestēt jau ir pauduši Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas anesteziologi, Rīgas 1.slimnīcas, Valmieras, Rēzeknes, Liepājas, Daugavpils, Jēkabpils, Cēsu, Krāslavas, Limbažu, kā arī Tukuma slimnīcas pārstāvji.
	"Mēs nenoteiksim, kurai slimnīcai uz kādu slodzi ir jāpāriet. Katram ir jāpieņem individuāls lēmums," sacīja asociācijas vadītāja Antoņina Sondore, aicinot reģionālās slimnīcas, kurās trūkst anesteziologu, strādāt tik daudz, lai nodrošinātu neatliekamo medicīnisko palīdzību.
	"Ja visu slimnīcu anesteziologi nolemtu pāriet strādāt uz ceturto daļu darba slodzes, slimnīcas būtu jāslēdz, jo patlaban daudzi anesteziologi strādā divas līdz trīs slodzes," sacīja klīniskās slimnīcas "Gaiļezers" anesteziologs Roberts Spurčs. Viņš uzsvēra, ka pašlaik process ir spontāns, tas nav kolektīvi uzspiests un katras slimnīcas anesteziologi darba apjomu var samazināt savu iespēju robežās.
	"Anesteziologs anesteziologam anesteziologs," sacīja Sondore, uzsverot, ka "mēs esam vienoti".
	Kuldīgas slimnīcas direktors Ivars Eglītis sabraukušajiem anesteziologiem šodien sacīja: "Ja saimniekam kalps neklausa, ir jāšauj pa ausi. Saeima un valdība ir mūsu kalpi, tāpēc, lai tā auss svilst."
	Pilnsapulce nolēma atbalstīt slimnīcas "Gaiļezers" izvirzītās prasības par medicīnas darbinieku darba samaksu.
	Kā ziņots, mediķi uzskata, ka augstas klases speciālistam būtu jāsaņem darba alga 15 minimālo mēnešalgu apmērā, jaunākiem ārstiem un rezidentiem - 10 minimālo darba algu apmērā, medmāsām - 7,5 minimālo mēnešalgu apmērā. 
Ģimenes ārsti pauž atbalstu anesteziologiem un prasa sakārtot veselības aprūpes sistēmu
LETA  09/26/04    Sestdien, 25.septembrī Latvijas Ģimenes ārstu asociācijas biedru sapulcē pieņemta rezolūcija, kurā pausts atbalsts Latvijas Anesteziologu un reanimatologu asociācijas aktivitātēm un pieprasīts sakārtot veselības aprūpes sistēmu valstī. 
	"Mēs, Latvijas ģimenes ārsti, atbalstām Latvijas Anesteziologu un reanimatologu asociācijas prasības pēc algas paaugstinājuma," aģentūrai LETA sacīja Latvijas Ģimenes ārstu asociācijas prezidente Sarmīte Veide, piebilstot, ka ģimenes ārsti arī atbalsta anesteziologu apņemšanos, ja atalgojums netiks palielināts, samazināt darba slodzes. 
	Tāpat sapulcē pieņemtajā rezolūcijā izteikta prasība valdībai pievērst uzmanību veselības aprūpei un īstenot reformas nozarē. 
	Kā uzsvēra Veide, algu palielināšana neatrisinās "globālās problēmas" veselības aprūpē. Patlaban veselības aprūpes sistēma nav sakārtota, piemēram, neviens nevar pateikt, cik ģimenes ārstu, slimnīcu ir vajadzīgs valstij, netiek realizēts struktūrplāns. 
	Mediķi vēlas, lai veselības aprūpes finansēšanā Latvija pārņemtu citu Eiropas valstu pieredzi, nozarei atvēlot 7% no iekšzemes kopprodukta. Veide norādīja, ka Latvijā veselības aprūpei tiek atvēlēts 3-3,6% no iekšzemes kopprodukta. 
	Kā ziņots, anesteziologi vakar nolēma no 1.novembra uzsākt protesta akcijas Latvijas slimnīcās un samazināt darba slodzi, kā arī atbalstīt visas slimnīcas, kas piedalīsies protesta akcijā. 
	Ārsti strādās tikai tik daudz, lai nodrošinātu neatliekamo palīdzību. Lai sāktu protestēt no 1.novembra, slimnīcu anesteziologiem līdz 1.oktobrim ārstniecības iestādes vadītājiem jāiesniedz iesniegumi par darba slodzes samazināšanu. 

Ārsti aplokšņu sistēmu vērtē 
kā likumsakarību, ne pārkāpumu 
Zane Zālīte, Diena   09/29/04     Aplokšņu sistēma medicīnā ir, taču ārsti to nenosoda un vērtē kā likumsakarību, ne pārkāpumu.
	"Esmu gatavs publicēt vārdu, uzvārdu un personas kodu, un tad lai Dienai piesakās tie, kuriem esmu prasījis maksāt," Ventspils slimnīcas anesteziologs Valts Rauhvargers ir sašutis par veselības ministra apgalvojumu, ka ar nelegālajiem honorāriem ārstu ienākumi mēnesī var sasniegt 1000 latu un pat vairāk. 17 gadus strādādams medicīnā, V.Rauhvargers naudu neesot prasījis nevienam, bet pateicībā saņēmis "reizēm šokolādes konfekšu kasti un konjaka pudeli, un simt latu pa gadu varbūt savācas". 
	Aizvainots par kukuļņemšanas attiecināšanu uz visiem ārstiem ir arī Kuldīgas slimnīcas anesteziologs Oļegs Gologuzovs. Strādādams trijās darbavietās, "labā mēnesī" viņš nopelnot virs 500 latiem, taču prasījis maksāt aploksnē neesot un "pateicību" naudas izteiksmē saņēmis divreiz medicīnā nostrādāto 15 gadu laikā.
	Vienlaikus abi ārsti atzīst - aploksnes ir realitāte. To pierāda gan pašu ārstu, gan pacientu vidū veiktās aptaujas - pirmie atzīst, ka gūst ar profesionālo darbību saistītus papildienākumus, otrie - ka maksā, jo jūtas pateicību parādā vai saņem norādījumu, ka tā būtu jādara. 
	"Ja darba devējs - valsts - nesamaksā, vai tad tas nav gandrīz vai kā pamudinājums ņemt?" retoriski vaicā O.Gologuzovs, piebilstot - šajā ziņā ir atšķirība starp medicīnu Rīgā un citur Latvijā. 
	"Honorārus" saņem tikai neliela daļa ārstu, kuriem galvaspilsētas klīnikās pieejamas monopoltehnoloģijas (sirds un asinsvadu operācijām, specifiskiem izmeklējumiem u.c.) un kuri ir ļoti pieprasīti, uzskata Rīgas 1.slimnīcas bijušais direktors, agrākais ķirurgs Jānis Ozols. Ja pie viena speciālista ir milzīgas pacientu rindas, veidojoties savdabīga selekcija - tiekot atlasīti maksātspējīgie slimnieki, bet pārējie novirzīti "zemāka ranga" kolēģiem. J.Ozols ir pārliecināts, ka šādus spēles noteikumus atbalsta arī pacienti, kuri izjūtot vainas apziņu par ārstu zemajiem oficiālajiem ienākumiem. "Vispirms ir prasīta nauda vai pacients ir pavaicājis - cik jāmaksā?" agrākais slimnīcas vadītājs sliecas domāt, ka daudzi sirdzēji, kas maksā, tam jau ir gatavi. "Tas tā dabīgi ir iegājies - paceļot algas, aploksnes neizzudīs," saka J.Ozols.
	Daudz plašāku aplokšņu saņēmēju tīklu zīmē Latvijas Jauno ārstu asociācijas (LJĀA) viceprezidents Roberts Klotiņš, kurš padziļināti pētījis Latvijas veselības aprūpes sistēmas problēmas. Atalgojums par padarīto ir stimuls strādāt, bet nauda rodas no pacientu plūsmas. Tāpēc pacientu plūsmu ir svarīgi turēt savās rokās, kas slimnīcās lielā mērā notiekot nodaļu vadītāju un vietnieku līmenī. "Tas izpaužas kā slimnieku sadale - rezidenti un jaunie ārsti var dabūt bomžus, naudīgie pacienti aiziet galvgalim," atstāsta R.Klotiņš. 
	Tiesa, mēdzot gadīties arī patiesi koleģiāli nodaļu vadītāji, kuri neliek jaunajam speciālistam justies vien kā palīgstrādniekam, tomēr R.Klotiņš atzīst, ka ārstu sabiedrība pašlaik ir sašķēlusies. Daudzi domā par darbu ārzemēs - ne tāpēc, ka jaunajiem nebūtu cerību tikt pie "krējuma", bet gan apzinoties, cik situācija Latvijā ir absurda un kā "honorāra" devējam, tā ņēmējam pazemojoša. 
	"Tas nav nekas tāds, par ko ārsti savā starpā diskutētu, jo ir apziņa, ka tas nav nekas likumīgs," teic R.Klotiņš, vaicāts, vai mediķis, kurš pacientam prasa naudu, riskētu ar nosodošu attieksmi vai izstumšanu no ārstu sabiedrības. Drīzāk ir nostāja - nu ko mēs skatīsimies kolēģa kabatā. Daļa ārstu uz šādu speciālistu raugoties kā uz atdarināšanas cienīgu paraugu, jo viņš spējis uzveikt un apiet sistēmu. No maksāšanas aploksnēs neesot pasargāti arī paši ārsti, atzīst R.Klotiņš, atstāstot gadījumu, kad ķirurga noteiktā takse par nierakmeņu operāciju kāda ārsta radiniecei "kā kolēģim" bijusi Ls 50. Arī J.Ozols pastāsta, ka maksājis citiem mediķiem, ja viņa radiem gadījies nonākt slimnīcā. Mediķu nosodījumu drīzāk izpelnoties nevis kukuļņēmējs, bet valsts un tās politikas veicinātā absurdā situācija. "Kā viņi var rēķināties ar to, ka ārsts samierināsies ar 150 latiem uz rokas!" sašutis ir R.Klotiņš. 
	"Tie ir nelegāli ienākumi, taču likumsakarīgi," uzskata arī Latvijas Ārstu biedrības (LĀB) ētikas komisijas priekšsēdētāja Baiba Rozentāle. Viņasprāt, diskusija par ārstu ienākumiem plašākā sabiedrībā vispār nav vēlama. "Lielākā kļūda, ko sabiedrība var pieļaut, - apspriest ārstus," viņa citē kādu no nozares autoritātēm. Komentējot jautājumu, vai demokrātiskā sabiedrībā tas būtu normāli, ka ir cilvēku kopa, kuras nelegālajai peļņai neviens nepievērš uzmanību un izliekas, ka tās nav, B.Rozentāle iebilst - tā daļiņa, ko ārsti nesamaksājot nodokļos, tāds nieks vien esot uz lielo parādnieku fona. Viņasprāt, diskusija par aploksnēm konfrontējot pacientus un ārstus, kaut gan lielākā daļa mediķu pašlaik strādājot, "dāvinot savu darbu". "Ārstam ir milzīga atbildība, tāpēc sabiedrībai šie cilvēki ir jāsaudzē," uzskata ētikas komisijas priekšsēde.
Aicina izvirzīt saprātīgas prasības
LETA   09/29/04     Mediķiem ir jāizvirza "saprātīgas prasības", jo pretējā gadījumā rodas priekšstats, ka viņu aktivitāšu patiesais mērķis ir "radīt valstī vispārējas nekārtības", intervijā "Radio SWH" sacīja Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS), komentējot anesteziologu prasīto algu palielinājumu. "Ja šim streikam šajā gadā pievienojas citi mediķi, sabiedrībai jāsaprot, ka tad jau mērķis nav panākt algu pieaugumu. Jāsaprot, ka algas var pielikt tik daudz, cik valstij ir resursu. Ja tiek uzstādītas nesaprātīgas vai neiespējamas prasības, tad mērķi ir citi. Tad, iespējams, mērķi ir radīt valstī vispārējas nekārtības. Jāsaprot arī mediķu sabiedrībai, ka valdībai nav tādas burvju nūjiņas, ar kuru pamājot var atrast nepieciešamos simtus miljonu," uzsvēra Ministru prezidents. Premjers skaidroja, ka mediķu algu pieaugumu nodrošinās reformas veselības aprūpē. "Mums ir resursi, kurus mēs, protams, šajā brīdī liksim lietā. Liksim lietā tikai ar vienu nosacījumu - ja tiks realizēta reforma. Savukārt reformas realizācija nodrošinās algas arī pārējiem mediķiem tuvākajā nākotnē," sacīja Emsis.

Izglītībā...

Slakteris aicinās skolās vairāk 
mācīt vēsturi un valstisko audzināšanu 
LETA  09/23/04     Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) rīt, 24.septembrī, piedalīsies Bauskas 1.vidusskolas rīkotajā svinīgajā pasākumā par godu skolas 85. dibināšanas gadadienai. 
	Slakteris teiks uzrunu absolventiem, skolēniem un skolotājiem, aicinot skolās vairāk mācīt vēsturi un valstisko audzināšanu. 
	"Cilvēks tikai tad ir personība, kad viņš izjūt dzimtas, zemes un valsts nozīmi savā dzīvē," uzskata aizsardzības ministrs. "Bērni to apgūst gan mājās, gan mācību stundās un skolotāju attieksmē. Es aicinu būt patriotiem, apzināt dzimtu un novadu vēsturi un skolās vairāk mācīt valstisko audzināšanu." 
	Baraškina atzīmēja, ka Nacionālo bruņoto spēku obligātā militārā dienesta karavīru mācību programmās jau ir iekļautas nodarbības valsts vēstures un aizsardzības jautājumos, tiek organizēti muzeju un kultūrvēsturisko vietu apmeklējumi. 
	Sagaidot tuvojošos Skolotāju dienu, ministrs skolas bibliotēkai un direktoram Raimondam Žabovam pasniegs grāmatu "Indriķa hronika", informatīvos ziņojumus "Pārskats par valsts aizsardzības politiku un Nacionālo bruņoto spēku attīstību", kā arī grāmatas par valsts un armijas vēsturi, aģentūru LETA informēja Aizsardzības ministrijas Preses nodaļas vadītāja Anda Baraškina. 
	Bauskas 1.vidusskolā mācījies arī pats Slakteris, kurš ar prieku atceras savas mācību gaitas. Šo skolu absolvējuši arī daudzi viņa ģimenes locekļi. 
Valsts turpinās uzturēt internātskolas 
Evija Cera,  NRA  09/24/04     Līdz administratīvi teritoriālās reformas beigām internātskolu uzturēšanu finansēs no valsts budžeta līdzekļiem, - tā paredz vakar Saeimā vienbalsīgi pieņemtie grozījumi Vispārējās izglītības likumā. Tas nozīmē, ka internātskolas var turpināt strādāt, neraizējoties par likvidācijas iespējām.
	"Esmu ārkārtīgi priecīga, ka veselais saprāts beidzot ir uzvarējis," uzzinājusi no Neatkarīgās jaunumus, savu gandarījumu pauž Bauskas rajona Iecavas internātpamatskolas direktore Judīte Rubina. Tagad skola varēs turpināt strādāt un meklēt jaunas iespējas audzēkņu izglītošanā.
	Gandarījumu, ka Saeima ir ieklausījusies internātskolu un pašvaldību viedoklī par valsts finansējuma saglabāšanu, Neatkarīgajai pauda arī Latvijas Pašvaldību savienības (LPS) priekšsēdētājs Andris Jaunsleinis. LPS paspārnē izveidotā darba grupa gatavo priekšlikumus internātskolu attīstības modelim. A. Jaunsleinis uzskata, ka valsts finansējums internātskolu uzturēšanai jāsaglabā līdz reģionālo pašvaldību izveidošanai.
	Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājs Jānis Strazdiņš Neatkarīgajai pastāstīja, ka grozījumi likumā bija nepieciešami, jo 1999. gadā likumdevējs bija paredzējis internātskolu uzturēšanu no valsts budžeta līdzekļiem finansēt tikai līdz 2004. gada 1. septembrim. Tas saistīts ar cerību, ka būs noslēgusies reģionālā reforma un internātskolu finansēšanu pārņems pašvaldības. Diemžēl tas nav noticis. Pašvaldības vairākkārt ir paudušas, ka to budžeta ietvaros nav iespējams atvēlēt naudu šim mērķim, un tas nozīmēja internātskolu slēgšanu un daudzu mazturīgo vai nelabvēlīgo ģimeņu bērnu palikšanu bez izglītības.
Pretestība reformai 
varētu būt piepildījusi latviešu skolas 
Ilze Grīnuma,  Diena  09/24/04     Galvaspilsētā šogad krasi mainījies skolēnu sadalījums pēc mācību valodas: pērn vispārizglītojošās dienas skolās latviski mācījās 46%, šogad - 52,6% bērnu. Tādējādi pirmo reizi kopš valsts neatkarības atjaunošanas šis sadalījums mainījies vietām. Eksperti un Rīgas domes izglītības departamenta speciālisti kā iemeslus šai pārmaiņai min politizēto gaisotni saistībā ar valodas lietojuma pārmaiņām mazākumtautību vidusskolās un demogrāfisko situāciju. Daļa skolēnu pārgājuši uz latviešu mācībvalodas skolām, taču, interesanti, ks tas gandrīz neattiecas uz pārmaiņām pakļautajiem 10.klašu skolēniem.
	Skolēnu skaits Rīgas krievu mācībvalodas skolās samazinājies vairāk nekā par 8000 bērnu, savukārt latviešu - pieaudzis par 3417. Rīgas domes izglītības, jaunatnes un sporta departamenta apkopotā statistika par jauno mācību gadu liecina, ka pērn krievu mācībvalodas skolās mācījās 47 209 skolēni, šogad - 
	39 154. Latviešu mācībvalodas skolās pirmo klašu skolēnu skaits sarucis par sešām klasēm un 22 skolēni, krievu - par 16 klasēm un 214 skolēniem. Valstī kopumā skolēnu skaita pieaugums latviešu mācībvalodas skolās vērojams jau vismaz sešu septiņu gadu garumā.
	Izglītības departamenta vadītāja vietnieks Guntis Helmanis krasajām pārmaiņām min divus iemeslus: demogrāfisko situāciju 1997.gadā, kurā dzimušie bērni sāk mācības pirmajā klasē (Rīgā piedzima 1660 krievu tautības bērnu, latviešu - 2463), un vecāku izvēli par labu latviešu skolām. Turklāt skolēnu rotācija, visticamāk, notikusi citās, ne 10.klasēs, kuras pakļautas Izglītības likumā noteiktajai pārejai uz 60% mācību latviski.
	Šogad pavasarī Rīgā 9.klasi kopumā beidz 9344 skolēni, no kuriem mācības vidusskolā uzsāka 8477 jeb 90,7%. Devītklasnieku, kuri mācības turpina savā krievu mācībvalodas skolā, ir par 2,8% mazāk nekā to, kuri tās turpina latviešu mācībvalodas skolā.
	Tomēr kopējo gaisotni skolu izvēlē Izglītības likuma norma noteikti ir ietekmējusi. Izvērtējot citu iemeslu iespējamību, G.Helmanis bilst, ka demogrāfijas ietekmē "faktiski izsmelti resursi" lielam skolēnu pieplūdumam no rajoniem - uz Rīgu pēdējos gados nemainīgi mācīties braucot 4000 - 5000 pēc tautības dažādu nerīdzinieku. Arī krievvalodīgo migrācija prom no Rīgas esot niecīga. Izglītības un zinātnes ministrijas Integrācijas nodaļas vadītāja Evija Papule domā, ka krievu skolu aizstāvības štābs šo procesu ir tikai paātrinājis - panācis vecāku pretreakciju - un rezultātā būs tas, kurš likvidēs krievu skolas.
	"Nāk ne tikai uz pirmo, bet piekto, septīto, desmito klasi. Šogad viens skolēns iestājās 11.klasē," par krievu tautības bērnu uzņemšanu stāsta 84.vidusskolas direktore Vineta Misgirda, līdzīgi arī 64.vidusskolas direktore Dace Lāce. Abas vidusskolas ir ar latviešu mācībvalodu. "Vecāki izvēlas latviešu skolas, jo domā, ka reformas rezultātā tik un tā visas būs latviešu skolas tikai ar sliktāku valodas kvalitāti," tā savukārt politikas centra Providus pētniece Marija Golubeva. Par vecāku bailēm no sliktas kvalitātes valodas skolotāja stāsta arī krievu mācībvalodas skolas direktors Juris Celmiņš. Viņa skolā šogad ir par 70 bērniem mazāk, pēdējos sešos gados - par 500. 
	"Ja papētītu citu valstu pieredzi, notiekošais ir normāla lieta. Visur vecāki agri vai vēlu izvēlas skolu tādā valodā, kāda tā ir valstī," rezumē E.Papule. 
Noteikumi bez pamatojuma
Māra Libeka,  Latvijas Avīze  09/27/04     Kaut gan no septembra stājušies spēkā Ministru kabineta pieņemtie pedagogu darba samaksas noteikumi, joprojām nav skaidrības, kāpēc pirmsskolas izglītības iestāžu vadītājiem, metodiķiem un izglītības iestāžu bibliotekāriem ļauts strādāt mazāk nekā līdz šim - 1,5 slodzes vietā tikai 1,3 slodzes.
	Šādas izmaiņas nekur nav tikušas juridiski pamatotas.
	Pirms normatīvais akts nonāk uz valdības galda, to izanalizē Tieslietu ministrija, jo viens no tās uzdevumiem ir dot atzinumu par citu institūciju izstrādātajiem tiesību aktu projektiem. Kā teica tieslietu ministre Vineta Muižniece, galvenā uzmanība tiek vērsta uz to, lai dokumenta projekts nebūtu pretrunā citiem normatīvajiem aktiem. 
	- Tā kā pedagogu darba samaksas noteikumu autors ir Izglītības un zinātnes ministrija, Tieslietu ministrija nevar atbildēt par katru vissīkāko niansi, kas iekļauta Ministru kabineta noteikumos, galvenā atbildība jāuzņemas Izglītības un zinātnes ministrijai, - teica V. Muižniece. 
	Par to, lai tiesību akta projekts būtu profesionāli sagatavots, juridiski precīzs, atbild arī Valsts kanceleja. Šīs valsts pārvaldes iestādes juristi vēlreiz caurlūko attiecīgo normatīvā akta projektu, lai pārliecinātos, vai tas ir saskaņots ar visām attiecīgajām ministrijām un vai tajā nav ieviesusies kāda neprecizitāte vai pat kļūda. 
	Tātad ne Tieslietu ministrija, ne Valsts kanceleja nav uzskatījušas, ka pedagogu darba samaksas noteikumu 12. punkts, kurā norādīts, ka pirmsskolas iestāžu vadītāju, metodiķu, izglītības iestāžu bibliotekāru darba likme nedrīkst pārsniegt 1,3 darba likmes, būtu juridiski kļūdains. 
	Bet šī sīkā nianse joprojām ir nesaprasta gan pašvaldību izglītības pārvaldēs, gan bērnudārzos. Iepriekšējie pedagogu darba samaksas noteikumi ļāva bērnudārza vadītājiem, metodiķiem, bibliotekāriem strādāt ne vairāk par pusotru slodzi un lielākā daļa to izmantoja, lai nopelnītu nedaudz vairāk par pieticīgo algu. Paskaidrošu, ka viena slodze ir 40 stundas nedēļā, tāpēc nav grūti aprēķināt, ka pusotra likme ir sešdesmit stundas nedēļā. Bērnudārzu vadītāji ir aprēķinājuši, ka, pazeminot likmi, vidēji tiek zaudēti vairāk nekā 30 lati. Dīvainākais ir tas, ka noteikumu projektā, ko ministrija nodeva sabiedrībai apspriešanai, atļautā robeža bija 1,6 likmes, bet gala variantā parādījās - 1,3. Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības priekšsēdētāja Astrīda Harbaceviča stāsta, ka šīs izmaiņas ar arodbiedrību nav saskaņotas un ir veiktas, tā teikt, pa kluso. Pagaidām arodbiedrībā par šo jautājumu neviens gan nav vērsies, bet mācību gads ir tikko sācies un A. Harbaceviča uzskata, ka šis jautājums aktualizēsies pēc kāda laika.
	Kad vaicāju, kāds ir pamatojums slodžu samazinājumam, pedagogu darba samaksas noteikumu galvenais autors, Izglītības un zinātnes ministrijas finanšu stratēģijas nodaļas vadītājs Mareks Gruškevics teica: - Ja kāda izglītības pārvalde kaut ko nesaprot, var zvanīt man. Jūs taču zināt, ka Tieslietu ministrija atbild par to, lai Ministru kabineta noteikumi būtu juridiski precīzi.
	Man tā arī neizdevās no Gruškevica kunga saņemt objektīvu skaidrojumu, kāpēc vairāki speciālisti vairs nedrīkst strādāt pusotru slodzi un kāpēc pedagogu darba samaksas noteikumi nav uzrakstīti tā, lai nebūtu jāzvana viņam un jāprasa skaidrojums, bet gan tos saprastu katrs, kas izlasa.
	Talsu rajona padomes izglītības pārvaldes pirmsskolas izglītības iestāžu galvenā speciāliste Anna Ozoliņa pastāstīja, ka par 1,3 likmēm ir sašutuši daudzu bērnudārzu vadītāji. Arī Ozoliņas kundze ievērojusi, ka projektā bijušas norādītas 1,6 likmes, un ir pārsteigta par valdības pieņemto gala variantu.
	Madonas rajona padomes pirmsskolas izglītības iestāžu darba speciāliste Baiba Caune uzskata, ka tik maza pieļaujamā darba slodze ir Ministru kabineta noteikumu nepilnība. Madonas pusē bērnudārzu vadītājiem gan esot mazas iespējas piestrādāt papildus, bet citur, kur šī iespēja ir, tagad tas vairs nav ļauts. Liepājas pilsētas izglītības pārvaldes pirmsskolas izglītības iestāžu galvenā speciāliste Ausma Gūtmane teica, ka, liedzot vairāk strādāt, bērnudārzu vadītājiem būtu vairāk jāmaksā par vienu darba slodzi. 
	Vairāki pirmsskolas iestāžu vadītāji ir aprēķinājuši, ka, veicot pusotru darba slodzi, kā tas bija ļauts iepriekš, viņu alga palielinātos par 55 latiem, bet tagad, strādājot 1,3 darba likmes, alga pieaug tikai par 19 latiem. Piebildīšu, ka skolotāju darba samaksa no 1. septembra ir palielinājusies par 25 latiem. Ar ko pirmsskolas iestāžu vadītājs vai metodiķis ir sliktāks par pedagogu? 
	Uz šo jautājumu nespēj atbildēt ne izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs, ne arī Ministru kabineta noteikumu autors Mareks Gruškevics. Kamēr atbildes nav, atliek secināt, ka darba slodzes nepamatots samazinājums ir slēpts mēģinājums uz vairāku izglītības iestāžu speciālistu rēķina ietaupīt naudu.
Uz laiku aptur 
mazākumtautību skolu likuma izstrādi 
Ilze Grīnuma,  Diena  09/28/04     Tā kā mazākumtautību skolu likuma izstrādes darba grupa savā pēdējā sēdē tā arī nevienojās par šāda dokumenta nepieciešamību Latvijā, nolemts uz laiku šo jautājumu un līdz ar to likuma izstrādi atlikt. "Jāveic papildu pētījumi," Dienai sacīja darba vadītājs Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) pārstāvis Jānis Kārkliņš. Par likuma nepieciešamību nolemts diskutēt plašākā sabiedrībā, īpaši skolu vadītāju auditorijā, kā arī izpētīt situāciju mazākumtautību izglītībā pēc tā dēvētās 2004.gada reformas sākšanās. 
	"Esošajos normatīvajos aktos visi jautājumi attiecībā uz mazākumtautību skolām ir noregulēti. Tagad jāizpēta reālā situācija," sacīja J.Kārkliņš. IZM ierēdnis pieļauj, ka šāda izpēte, līdz ar to sarunas ar skolām, palīdzētu arī kliedēt daudzus mītus par esošo normatīvo aktu trūkumiem. Nereti tajos mazākumtautību skolām dotās iespējas neesot pietiekami sabiedrībā izskaidrotas un skolu administrācijas tās vāji izmanto.
	Izglītības un zinātnes ministra padomnieks mazākumtautību jautājumos Sergejs Ancupovs skaidroja, ka likuma izstrāde noteikti nav atcelta: "Es esmu noteikti par šo likumu, no saviem uzskatiem atkāpies neesmu." Tomēr, viņaprāt, prātīgāk būtu neatkārtot kļūdas, kas radās sabiedrībā, savlaicīgi neskaidrojot vidusskolu pāreju uz mācībām lielākoties latviski. "Diemžēl ap šo likumu politiskā ažiotāža jau atkal sākusies," sacīja S.Ancupovs.
LU 85! 
Rīgas Balss  09/28/04     Baltijas lielākā augstskola - Latvijas Universitāte - šodien svin 85. dzimšanas dienu. LU ir valsts vēsturiski nozīmīgākais izglītības, zinātnes un kultūras centrs. Šobrīd augstskolā mācās vairāk nekā 28 000 studējošo un darbs tiek organizēts 13 fakultātēs. Vairāk nekā 1000 pasniedzēju un 130 profesoru nodrošina 57 pamatstudiju programmu, 69 augstākā līmeņa studiju programmu un 22 doktora studiju programmu apgūšanu. 
	Dažādi vērienīgi pasākumi, ieskaitot uguņošanu, jubilejas sakarā Rīgā notiks no šodienas līdz pat 10. oktobrim. Svētki tiek atklāti ar modernas ekspozīcijas izstādi par Universitātes pēdējo gadu sasniegumiem un konferenci, kurā studenti un mācībspēki piedāvās tematiskus lasījumus par augstskolas vēsturi.
Skolēni iemēģina roku 
spekulācijās vērtspapīru tirgū
Elīna Lidere,  NRA   09/29/04     Šogad Latvijas Krājbankas simulatīvā biržas spēle, kurā tiek piedāvāts skolēniem ar iedomātu naudu izmēģināt iemaņas vērtspapīru pirkšanā un pārdošanā, atzīmē 5 gadu jubileju.
	Lai arī reāli praktizējošu spekulētāju ar vērtspapīriem Latvijā nemaz nav tik daudz, ir liela skolēnu ieinteresētība šādās simulatīvajās biržas spēlēs. Spēlētājam tiek piešķirta iedomāta nauda kā starta kapitāls, par kuru var iedomāti (simulatīvi) pirkt vai pārdot vērtspapīrus. Darījumi tiek veikti par reālajām cenām, kādas konkrētajā pirkšanas vai pārdošanas brīdī biržā ir. Uzvar tas, kurš visvairāk ir palielinājis savu starta kapitālu.  
	Vakar Latvijas Krājbanka (Krājbanka) kopā ar Latvijas Banku un Rīgas fondu biržu atklāja jau piekto pēc kārtas simulatīvās biržas spēli. Krājbankas spēle ir daļa no Eiropas krājbanku asociācijas rīkotās starptautiskās biržas spēles. Tā ir vienīgā šāda veida simulatīvā spēle, kas ir starptautiskā mērogā. Šogad spēle notiks no   1. oktobra līdz 14. decembrim. Piedalīties spēlē tika aicinātas komandas no visām Latvijas vidējās izglītības mācību iestādēm. Šāgada spēles uzvarētājkomanda kā galveno balvu saņems ceļojumu uz Spāniju nākamā gada pavasarī, kur varēs atpūsties kopā ar citu valstu pirmo vietu ieguvējiem.  
	Savā ziņā līdzīgu simulatīvo spēli, tikai vietējā mērogā, rīko arī Parex banka, kur var spekulēt nevis ar vērtspapīriem, bet ar valūtām. Arī Parex bankas simulatīvā spēle atzīmē savu piekto gadskārtu. Turklāt tajā var piedalīties ne tikai skolēni, bet arī citi interesenti. Uz šo spēli vēl var paspēt pieteikties līdz 6. oktobrim. Spēle sākas 11. oktobrī. Arī Junior Achievement sadarbībā ar Rīgas Ekonomikas augstskolu rīko simulatīvās sacensības - Interneta investīciju spēli. Uz balvām gan tajā varēja pretendēt tikai Junior Achievement dalībskolas.		

Kultūrā...

Krievu kultūras dienas Latvijā
Linda Kusiņa,  Latvijas Avīze  09/24/04     Rīgas krievu folkloras teātra "Zvoņņica" dzirkstošais priekšnesums un prasmīgu saimnieču cepti tradicionālie pīrāgi vakar ievadīja kultūras dienas "Krievu tautas tradīcijas Latvijā".
	Krievu kultūras dienas ievada Latvijas mazākumtautību kultūras dienu virkni, kas oktobrī turpināsies ar vācu, bet novembrī - poļu tradīciju parādi. Līdz 30. novembrim interesenti integrācijas lietu sekretariāta telpās var aplūkot starptautiska bērnu mākslas projekta "Iz vecmāmiņas pūra lādes" fragmentus, grāmatu izstādi, kā arī krievu tautas tērpu un lietišķās mākslas ekspozīciju. Tās vairāk nekā simt sastāvdaļas - rotaļlietas un rotas, lietišķās mākslas priekšmeti, izšuvumi, tautastērpi - nākušas no Latvijas iedzīvotāju privātkolekcijām. Rādot no košiem kvadrātiņiem sašūtu tradicionālo lupatu segu, ansambļa "Zvoņņica" vadītāja Olga Dergunova sacīja: 
	- Agrāk šādas segas bija katrā mājā. Ar to varēja apsegt visu ģimeni; kad piedzima bērns, vēl gabaliņu piešuva klāt. Mazākumtautību informācijas un kultūras nodaļas vadītāja Marianna Jode piebilda: - Tā mēs katrs no sava atsevišķā kultūras gabaliņa veidojam kopīgu segu.
	Krievu kultūras dienu ietvaros svētdien Pasaules tirdzniecības centrā varēs noskatīties "Sarafānu gadatirgu". 
	Uz kultūras dienu atklāšanu bija atnākuši žurnālisti, krievu folkloras grupu un nevalstisko organizāciju pārstāvji, arī aktrise Ņina Ņeznamova, dziedātājs Arnis Miltiņš, latviešu tautas tērpu centra "Senā klēts" vadītāja Maruta Grasmane un pat ASV vēstnieks Braiens Karlsons. Diemžēl Krievijas vēstnieka Igora Studeņņikova, kuram šī esot bijusi pēdējā darba diena, viesu pulkā nebija.
Oriģinālākais kopš Šostakoviča - Šnitke
Ilze Zveja,  NRA  09/25/04      25. un 27. septembrī pulksten 19 Lielajā ģildē skanēs Alfrēda Šnitkes mūzika. Divos koncertos izskanēs visi seši A. Šnitkes Concerto Grosso. Šis ir mūzikas projekts, ko kopīgi īsteno Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris un kamerorķestris KREMERata BALTICA, tā turpinot vasarā aizsākto krēmeriešu festivālu Siguldā Šostakovičs un Šnitke - nepagājušais gadsimts.
	A. Šnitkes (1934-1998) darbu atskaņojums sagatavots, pieminot komponistu 70. dzimšanas dienā. Ar koncertiem Rīgā KREMERata BALTICA aizsāk divu mēnešu tūri, atskaņojot A. Šnitkes Concerto Grosso arī Igaunijā. Lietuvā, Vācijā, ASV, Krievijā, Japānā un noslēgumā Vīnē, tieši komponista dzimšanas dienā 24. novembrī. 
	Alfrēda Šnitkes Concerto Grosso - izcili mūzikas paraugi solistu un orķestra radošai sacensībai un spēles priekam. Mūziķi atzīst, ka darbu atskaņojumi būs pārbaudījums visiem - klausītājiem un pašiem mūziķiem, jo Šnitkes oriģinālā un sarežģītā mūzika koncertos tik bieži neskan. Gidons Krēmers atzīst, ka šogad, komponista jubilejas gadā, viņš cenšas pēc iespējas vairāk atskaņot Šnitkes darbu. Blakus citiem savas paaudzes padomju komponistiem - Edisonam Deņisovam un Sofijai Gubaiduļinai, Pievolgas pilsētā Engelsā dzimušais Šnitke arvien vairāk izraisa interesi un apbrīnu Rietumos, turklāt ne tikai jauno mūzikas speciālistu vidē. Šnitke bija pats oriģinālākais mūzikas spēks, kurš bija radies Padomju Savienībā kopš Šostakoviča un kurš šo slavu ieguva savas mūzikas, nevis politisko aktivitāšu dēļ. Viņa mūzikas stilistika veidojusies sākotnēji Šostakoviča un Prokofjeva mūzikas ietekmē. Vēlāk Štokhauzena, Keidža un Varēza mūzikas iespaidā Šnitkes mūzikā ienāca radikālāka izteiksme: aleatorika, instrumentālā teātra rudimenti, tembru spēles un Baroka stilizācija. Pēdējo gadu darbos A. Šnitkes muzikālajā valodā manāms krass pagrieziens un dažādu stilu apvienošanās uz sintēzes pusi - polistilistiku, kas pirmo reizi parādās viņa Concerto Grosso divām vijolēm, čembalo un stīgām, kā arī vēlākajos darbos. 
	Vijolnieks Gidons Krēmers ir vairāku Šnitkes skaņdarbu, tai skaitā arī Concerto Grosso nr.1 pirmatskaņotājs 1977. gadā. Viņš stāsta, ka partitūru saņēmis no komponista 1977. gada 26. februārī, dienu pirms savas dzimšanas dienas. Komponista un atskaņotājmākslinieka draudzība ilga gandrīz 30 gadus. Viņš arī spēlējis Concerto Grosso nr. 5 Klīvlendā, komponistam klātesot, un atzīst: ir sajūta, ka tagad, spēlējot Šnitkes mūziku, turpina viņa darbu. Mūziķis stāsta: "Tieši Šnitke pārņēma stafeti no Šostakoviča. Toreiz, 60.-70. gados, mēs vēl to nesapratām, uzskatījām Šnitki par avangardistu. Tagad ir skaidrs un neapšaubāms, ka Šnitke radoši turpināja to, ko bija darījis Šostakovičs. Abos mēs dzirdam arī Mālera dvēseli. Abi bija un paliks mūsu laikabiedri. Arī 21. gadsimtā."
	G. Krēmers atzīst, ka noteikti vēlētos turpināt šogad pirmo reizi Siguldā rīkoto festivālu, jau izraugoties citas tēmas. 
	25. septembrī Lielajā ģildē skanēs Concerto Grosso nr.3 divām vijolēm, klavesīnam un 14 stīgu instrumentiem, Concerto Grosso nr.6 klavierēm, vijolei un stīgu orķestrim un Concerto Grosso nr.2 vijolei, čellam un simfoniskajam orķestrim. Solisti būs: Gidons Krēmers, Marija Nemanite (vijole), Andrus Žlabis (klavieres) un Marta Sudraba (čells). 27. septembrī skanēs Concerto Grosso nr.1 divām vijolēm, klavesīnam, sagatavotām klavierēm un stīgām, Concerto Grosso nr.4/ 5. simfonija un Concerto Grosso nr.5 vijolei, simfoniskajam orķestrim un klavierēm. Solisti būs Gidons Krēmers, Eva Bindere, Sandis Šteinbergs (vijole), Reinuts Teps (klavieres, klavesīns), Andrus Žlabis (klavieres), Arigo Štrāls (alts), Diana Ozoliņa (čells) un Vilnis Pelnēns (oboja). Abas dienas pie diriģenta pults būs Andris Nelsons. Tā kā trīs no darbiem Šnitke rakstījis kamersastāvam un trīs simfoniskajam orķestrim, uz skatuves pārmaiņus kāps abi orķestri.
Tautasdziesmas veļu laikā Pasaku mājā Undīne
Baiba Pare,  NRA  09/25/04     25. septembrī pulksten 20 Pasaku mājā Undīne notiks Lielnakts dievaiņu koncerts, kurā uzstāsies Austra Pumpure un Austrasbērni. Koncerta tēma - tautasdziesma. Pasākumā dziedās tautasdziesmas, kurinās cepli, veidos no māla, būvēs sienazvēri, zīmēs uz māla plāksnītēm un koka ripām. 
	25. septembris ir rudens saulgriežiem (vienādībām), kad diena un nakts ir vienā garumā, vistuvākā sestdiena. Gan senos laikos, gan mūsdienās brīdis, kad naktis kļūst garākas par dienām, ir mirušo pieminēšanas un senču godināšanas laika sākums. Kādreiz šis laika periods tika saukts par Veļu laiku, vēl senāk - par Iļģiem; mūsdienās, saplūstot tautas tradīciju un kristīgā sinkrētisma ietekmei, visbiežāk - par Dievainēm. Tautasdziesmas un dainu kultūra tūkstošiem gadu kalpoja kā savam laikam raksturīga un tomēr unikāla izglītības sistēma. Par spīti tam, ka dažādos laikos īslaicīgi ir pastāvējušas visdažādākās politiskās un sadzīves kultūras dominantes, tautasdziesma, kārtējam modes un subkultūras vilnim krītot, saglabājusies gandrīz nemainīga.
Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  09/28/04     Latvijas Arhitektūras muzejā vakar atklāja izstādi Gaiziņkalna skatu torņa konkursa projekti. Konkurss nepieciešams, lai rastu skatu torņa labāko arhitektonisko ideju, kuru izstrādāt un būvēt. Priekšlikumam jābūt konceptuālam arhitektoniski un funkcionāli, kā arī jāilustrē tornis plašā ainavā, projekta īstenošanu vēlams paredzēt vairākās kārtās, sasaistot to ar infrastruktūras pakāpenisku attīstīšanu. Pavisam iesniegti 16 darbi - no ekoloģiskas high-tech struktūras līdz romantiskām atmiņām par veco koka torni. 
	Sabiedrības par atklātību Delna jaunajā birojā Čaka ielā 49 kopš vakardienas skatāma mākslinieka Viļņa Vēja (VV galerija) organizēta izstāde Pornogrāfija. 
	Kā izstādes mērķis minēts mākslinieku un sabiedrības uzmanības pievēršana mākslas sociāli atbildīgajai funkcijai. Izstādes telpa - pagaidām neremontēts dzīvoklis. Piedalās gleznotāji Līga Purmale, Kristiāna Dimitere, Anna Heinrihsone, Ilze Breidaka, Kristīne Keire un Otto Zitmanis, zīmējumus izstādīs Harijs Brants, Raidis Kalniņš, fotogrāfijas - Sarmīte Māliņa un Kristaps Kalns, Ilze Orinska, Alise Tīfentāle un Vladimirs Laibgams. Katrīna Neiburga rādīs jaunāko videodarbu, režisore Ilona Brūvere, V. Vējš, Linards Kulless veido videoinstalācijas. Ar objektu piedalās arī Valters Verners, Armīns Ozoliņš plāno interaktīvu tīkla projektu. 
	Galerijā Mākslas dārzs 28. septembrī atklās glezniecības izstādi Absolūtās lietas. Aizvien biežāk tradicionāla glezniecības izteiksme ir iesākums eksperimentiem ar jauniem materiāliem un tapšanas procesu. Tā glezniecības iekļaujas starpdisciplinārā telpā. Izstādē piedalās vairāk nekā 20 mākslinieki līdz 35 gadu vecumam: Kristīne Luīze Avotiņa, Agate Apkalne, Ingmārs Usas, Kristīne Keire, Sigita Daugule, Līga Ķempe, Kristīne Abika, Ronalds Rusmanis u.c. 
	Dabas muzejā 29. septembrī atklās izstādi Skanēdama bite skrēja. Izstādes mērķis ir iepazīstināt ar medus biti kā sabiedrisku kukaini, sniegt ieskatu medus bites uzvedībā, kas nodrošina vienotu un saskaņotu bišu saimes darbību, pievērst uzmanību daudzveidīgajiem bišu valsts produktiem. 
	Latvijas Dzelzceļa muzejā, Mākslas galerijā Noass un Melngalvju nama galerijā no 29. septembra būs skatāma 6. starptautiskā bērnu un jauniešu mākslas izstāde Harmonija. 
	Latvijas Mākslas akadēmijā 30. septembrī atklās izstādi Papīrs telpā. Papīru izgatavo no šķiedras un izmanto virsmu apdrukai - tekstam vai attēlam. Izstāde rosina māksliniekus pilnīgāk izmantot papīra kā materiāla iespējas, paraudzīties uz papīru no neierasta skatpunkta . Izstādes dalībnieki ir LMA dažādu nodaļu studenti. 
	Alūksnes novadpētniecības un mākslas muzejā 2. oktobrī atklās izstādi Atkušņa jaunie mākslinieki. Izstāde ir novadnieka Leo Kokles 80. jubilejas gada noslēgums. Laiku pēc Staļina nāves sauc par atkusni, jo radās cerība, ka Padomju Savienībā pavērsies atklātība. 1956. gadā sanāca Latvijas Mākslinieku savienības 3. kongress, tas kļuva slavens ar jauno mākslinieku prasībām - viņi vērsās pret radošās brīvības ierobežojumiem. Izveidojās jauno mākslinieku sektors. Izstāde Alūksnes muzejā rāda daļu šā posma jauno gleznotāju darbu: Ojārs Ābols, Biruta Baumane, Boriss Bērziņš, Gunārs Cīlītis, Līvija Endzelīna, Edgars Iltners, Leo Kokle, Laimdots Mūrnieks, Jānis Osis, Vilis Ozols, Rita Valnere, Harijs Veldre, Indulis Zariņš, Uldis Zemzaris.
Pornogrāfija bez plikumiem
Uldis Rācenis,  Latvijas Avīze  09/28/04     Kādā komunālajā dzīvoklī Rīgā, Aleksandra Čaka ielā 49, kur nākotnē izvietosies sabiedrības par atklātību "Delna" kantoris, iekārtota sociāli kritiska mākslas izstāde "Pornogrāfija". 19 mākslinieki foto, video un glezniecības formās centušies atainot "sabiedriski politisko pornogrāfiju", iztiekot bez plikņu eksponēšanas. 
	Vakar izstādes "Pornogrāfija" kurators Vilnis Vējš iepazīstināja žurnālistus ar savu projektu, kuru finansējis Kultūrkapitāla fonds. Milzīgais dzīvoklis pašreiz ir pirmsremonta stadijā, pat ievārījuma burkas un skābēti gurķi pieliekamajā saglabājušies no iepriekšējiem saimniekiem. Mēbeles un pārējais gan izvākts. Ik telpā vērojams kāds plakāts, foto, instalācija vai glezniecības darbs. Priekštelpā lielformāta informatīvais dēlis iepazīstina apmeklētāju ar izstādes jēdzienisko saturu. "Tomēr mīlestībai ir savs pretstats, kas, uzurpējot mīlestības ārējās izpausmes, tās pārvērš ļaunā parodijā. Pornogrāfija visu, ko mīlestība glorificē, pārvērš par netīru aprēķinu. Pašaizliedzība kļūst par veikalu, intimitāte par publisku šovu, dzejnieku apjūsmotas attiecības - par lietišķu vienošanos bez kauna un goda", teikts ievadā. 
	Lūk, ko Vilnis Vējš saka par ekspozīcijas mērķi un nosaukumu: - Manis dibinātā "VV Galerija" ir organizācija, kas cenšas rīkot izstādes vietās, kur izstādes parasti nerīko. Māksla iziet ārpus izstāžu zāļu sienām. Es vēlos pierādīt, ka māksla ir dzīvotspējīga visur, ne tikai sterili baltās sienās dažās galerijās. Telpas piedāvāja sabiedrība par atklātību "Delna", viņiem šeit vēlāk būs birojs, bet šobrīd vēl ir dzīvoklis ar dažādu krāsu tapetēm, viltus vitrāžām, dažiem izsistiem stikliem un vadiem, kas savu laiku nokalpojuši. Interesanti ielikt mūsdienu mākslas darbus šādā vidē. Šeit neviena īsti pornogrāfiska bilde nebūs redzama. 	Jēdziens "pornogrāfija" tiek skatīts plašākā griezumā. Mīlestība sadzīves izpratnē tiek veiksmīgi pirkta un pārdota pornogrāfijas formā. Mūsu sabiedrībā ir nojukuši kritēriji - daudzas lietas, kas patiesībā ir ciniska tirgošanās, mēs uztveram par normālām, pozitīvām lietām. Laiks atgriezties pie skaidra viedokļa, ja tu esi pornogrāfs un ražo pornogrāfiju, tas nav nekas neatļauts, bet ar to nav ko lepoties. Cilvēki tirgojas ar savu privāto dzīvi, katra politiķa veiksmes pamatā ir stāsts par to, cik viņam bijušas sievas, mīļākās un cik bērnu, un tas parasti vēl tiek sagrozīts. Tāpat realitātes šovi un iepazīšanās spēles - tā ir manipulācija ar cilvēkiem. Es aicināju māksliniekus pievērsties lietām, kas tracina, kas nedod mieru, kas kaitina apkārtējā vidē. 
	Izstāde būs skatāma nedēļu laikā no pulksten 12 līdz 19. Pēc tās daudzus darbus demontēs, citi paliks mākslinieku īpašumā.
Demakova: ES nevajadzētu 
regulēt vārda 'eiro' rakstību Latvijā
DELFI  09/28/04    Eiropas Savienība, (ES) vēloties regulēt vārda „eiro” rakstību Latvijā, iejaucas Latvijas iekšējos jautājumos. Šāda situācija rada neizpratni, paziņojumā presei komentējot ES Padomes regulas projektu par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi eiro monētām, uzsvērusi Kultūras ministre Helēna Demakova,  ES Padomes regulas projekts par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi eiro monētām paredz, ka regulas latviešu valodas tulkojumā jālieto termins „euro”.
	”Kultūra ir joma, kura Eiropas Savienībā ir atstāta pašu dalībvalstu rokās. Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 6.pants nosaka, ka Eiropas Savienība respektē katras dalībvalsts nacionālo identitāti, bet katras valodas brīva attīstība uzlūkojama par neatņemamu šīs identitātes sastāvdaļu. Vēloties visās dalībvalstīs kopīgās naudas nosaukumu rakstīt vienādi un regulas latviešu valodas tulkojumā lietot terminu „euro”, nevis „eiro”, Eiropas Savienība neievēro mūsu valodas un kultūras īpatnības,” uzskata Demakova.
	Ministre skaidro, ka jēdziens „euro” neatbilst ne latviešu gramatikai, ne izrunai. Turklāt Pievienošanās ES līgumā latviešu valodas oriģinālā ir lietots vārds „eiro”. Šo līgumu ir parakstījušas visas dalībvalstis, tādējādi apstiprinot vārda „eiro” lietošanu latviešu valodā. Mēģinājums ieviest vienotās valūtas apzīmēšanai „euro” jebkurā latviešu valodā tulkotā ES tiesību aktā un nacionālajos tiesību aktos nozīmētu iejaukšanos latviešu valodas pareizrakstībā un vispārpieņemtajos uzskatos, teikts Demakovas paziņojumā. 	

Citas ziņas

Vides interpretāciju izstāde 
Pelēkā akmens stāsts
Baiba Pare,  NRA  09/25/04     Alūksnes vides muzejs Vides labirints līdz pat nākamā gada septembrim rīkos vides interpretāciju izstādi Pelēkā akmens stāsts. Izstādes atklāšana un pirmais pelēkā akmens stāsts tiks stāstīts 25. septembrī plkst. 13. 
	Interesenti izstādē varēs iepazīties ar Latvijas zemes bagātībām - iežiem un minerāliem. Katram no iežiem, tostarp ģipsim, smiltīm, grantij un citiem, būs atvēlēts savs stends, kurā aplūkojami paši ieži, kā arī tas, ko cilvēks no tiem iegūst un ražo. Būs iespēja iegūt arī nelielu ieskatu literatūrā par iežiem, tomēr galvenokārt ekspozīcijas komentēšanu un izskaidrošanu veiks vides gids - muzeja izveidotājs Aldis Verners. Īpašā stendā Kas ir zem mums? aplūkojami 1200 metru dziļa urbuma paraugi no Alūksnes.
Miķeļdienas gadatirgū 
pat skābi kāposti garšo citādāk
Ilze Šteinfelde,  NRA  09/27/04     Miķeļdienas gadatirgi, kas sestdien un svētdien notika Vecrīgā, Aucē, Kalupē, Skrīveros un citur, reibināja ar rudens krāsu bagātību un kārdināja ar svaigi žāvētiem desu līkumiem, skābiem kāpostiem, sārtvaidžiem āboliem un milzu ķirbjiem.
	Pēc senām ieražām, līdz Miķeļdienai visiem rudens lauku darbiem jābūt padarītiem, tāpēc svinības parasti bija jautras - ar dziesmām, rotaļām, tirgošanos un dažādām izdarībām. Tādas bija arī aizvadītās brīvdienas, lai gan pati Miķeļdiena šogad iekrīt nedēļas vidū. Vecrīgā Doma laukumā un Rātslaukumā pārdevēji pulcējās jau agri, lai uz tirgus galdiem laikus izkārtotu dažādus gardumus, rotaslietas, pītus grozus, adītas zeķes un cimdus. Agrā rosīšanās atmaksājās, jo pircēju netrūka. Lai gan gandrīz visu to pašu varēja iegādāties turpat netālu esošajā Rīgas centrāltirgū, šeit piedāvātajam bija, šķiet, cita vērtība, jo cilvēki stāvēja rindā pat pēc skābētiem kāpostiem.
Atjauno Āraišu vējdzirnavas
Ilze Zveja  09/29/04     Divu gadu laikā paredzēts rekonstruēt Āraišu vējdzirnavas - atjaunot bojāto dzirnavu spārnu, kā arī uzlabot populārā kultūrvēsturiskā objekta drošību un pieejamību apmeklētājiem. Svinīga Āraišu vējdzirnavu atklāšana paredzēta 1. oktobrī, taču dzirnavu atjaunošana turpināsies arī nākamgad. Šobrīd notiek vējdzirnavu spārnu remonts, jo vasarā negaisā laikā vienā spārnā trāpīja zibens. Šomēnes noslēgta vienošanās starp Gaujas Nacionālā parka administrāciju un a/s Rīgas dzirnavnieks par uzņēmuma atbalstu Āraišu vējdzirnavu atjaunošanā.	
Rīgā lēnām sāk apkures sezonu
Sandris Vanzovičs,  NRA  09/29/04     No vakardienas Rīgā sākta pašvaldības namu pārvaldes Purvciems dzīvojamo māju pieslēgšana apkurei.  Namu pārvalde Purvciems ir pirmā dzīvojamo māju apsaimniekojošā organizācija, kas izteikusi vēlmi tās teritorijā esošās ēkas pieslēgt apkurei, Neatkarīgo informēja a/s Rīgas siltums (RS) informācijas daļas vadītājs Andris Sproģis. Kopumā namu pārvalde lūgusi siltumu pievienot 240 mājām. Pašlaik Rīgā apkuri jau saņem vairāk nekā 100 privātmāju, bērnudārzu, skolu, slimnīcu un citu klientu. Pagaidām citas namu pārvaldes vai kooperatīvi nav vēlējušies sildīt savus īrniekus.
	Lai gan pēdējās dienās vidējā āra gaisa temperatūra bijusi 11-12 grādu, patērētājiem nav problēmu pieslēgt apkuri. A. Sproģis norādīja, ka lielākoties namos uzstādīti automātiskie siltummezgli, kas atslēdz apkuri, ja temperatūra dzīvokļos pārsniedz 18-20 grādu atkarībā no iekārtu regulācijas. Tātad namu apsaimniekotāji var droši prasīt pieslēgt apkuri, jo iedzīvotāju maciņi no tā necietīs. Siltummezglos uzstādītā automātika ieslēgsies naktīs vai citā vēsākā laika periodā, lai nedaudz pasildītu dzīvokļus.  Arī no parādu par patērēto siltumenerģiju viedokļa problēmām šogad nevajadzētu būt. A. Sproģis pat stāstīja, ka kopējais klientu parāds ir mazākais, kāds bijis pēdējos gados. Pavisam RS klienti uzņēmumam ir parādā 1,3 miljonus latu, taču no šīs summas atrēķinot par augustā patērēto (parasti rēķinu apmaksa notiek līdz mēneša beigām) parāda kopējā summa varētu būt 200 000-300 000 latu. Par siltumenerģiju norēķinājušies 99,63 procenti klientu, kas ir neredzēti augsts nomaksas procents.  A. Sproģis atzina, ka no dzīvojamiem namiem sarežģījumi varētu rasties divām dzīvokļu īpašnieku kooperatīvās sabiedrības (DZĪKS) Purvciems ēkām Stirnu ielā 49a un Ūnijas ielā 74a, kur jau ilgstoši valda nesaskaņas starp īrniekiem un DZĪKS vadību. Kopumā RS siltumu piegādā aptuveni 7200 Rīgas namiem.