K a s   j a u n s	
Nr. 364:   2004.g. 16.- 22.septembris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Latvijā augstākā inflācija Eiropas Savienībā 
LETA  09/16/04     Augustā Latvijā reģistrētā 7,8% gada inflācija ir bijusi visaugstākā Eiropas Savienības (ES) valstīs, liecina ES statistikas biroja "Eurostat" dati. Iepriekšējos mēnešos Latvijas inflācijas rādītājs bija trešais augstākais ES valstīs.
	Visās 25 ES valstīs kopumā gada inflācija augustā bija 2,3% - tāda pati kā jūlijā. Arī 12 eirozonas valstīs inflācija augustā bija 2,3% un, salīdzinot ar jūliju, nebija mainījusies.
	Augstākais gada inflācijas rādītājs augustā bija Latvijā - 7,8%, Ungārijā - 7,2%, Slovākijā - 7% un Polijā - 4,9%. Savukārt zemākā inflācija bija Somijā - 0,3%, Dānijā - 0,9%, Nīderlandē un Zviedrijā - 1,2% un Lielbritānijā - 1,3%.
	Augustā, salīdzinot ar jūliju, astoņās ES valstīs gada inflācija palielinājās, 11 valstīs samazinājās un sešās valstīs nemainījās.
	Eirozonā vislielākais cenu pieaugums augustā tika reģistrēts alkoholiskajiem dzērieniem un tabakas izstrādājumiem, kā arī veselības aprūpei - par 8,2%, salīdzinot ar pagājušā gada augustu. Tai pašā laikā sakaru pakalpojumu cenas kritās par 2,5%. 
Deputāti aktīvi iesaistās 
ES kaimiņattiecību veidošanā 
Evija Cera,  NRA  09/16/04     Eiropas Parlaments (EP) vakar apstiprināja starpparlamentāro komiteju un delegāciju sastāvu, kurās aktīvi iesaistījušies arī Latvijas deputāti. Vairāki deputāti kā pilntiesīgi sadarbības komiteju locekļi piedalīsies Eiropas kaimiņu attiecību veidošanā, Neatkarīgo informēja EP preses sekretāre Žaneta Vegnere. 
	Aldis Kušķis apstiprināts par ES delegācijas ar Baltkrieviju viceprezidentu un darbosies kā aizvietotājs Ukrainas parlamentārajā sadarbības grupā, kur kā pilntiesīgs loceklis strādās Guntars Krasts. G. Krasts un Rihards Pīks būs aizvietotāji delegācijā attiecībām ar ASV. R. Pīks darbosies arī kā pastāvīgs loceklis EP delegācijā, kas veidos attiecības ar Ķīnas Tautas Republiku, un būs aizvietotājs ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā, kur par pilntiesīgu locekli kļuvusi Tatjana Ždanoka. 
	Savukārt Georgs Andrejevs ir ES un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas delegācijas sastāvā, kā arī piedalīsies ES un Horvātijas paplašinātajā darba grupā. Valdis Dombrovskis strādās Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES nolīguma apvienotajā parlamentārajā asamblejā, kurā kā pilntiesīgs loceklis darbosies arī Roberts Zīle. V. Dombrovskis būs arī aizvietotājs divās delegācijās, kas veidos EP sadarbību attiecīgi ar Kazahstānu, Uzbekiju, Kirgīziju un Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju, bet R. Zīle kļuvis par aizvietotāju delegācijā attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi. R. Zīles politiskās grupas kolēģis Ģirts Valdis Kristovskis iesaistījies delegācijā attiecībām ar Magribas (Āfrikas Ziemeļrietumu valstīm) un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju) un kā aizvietotājs strādās ar Japānu. Savukārt Inese Vaidere veidos attiecības ar Dienvidāfriku un būs aizvietotāja jau minētajā ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā.
Ūdres plāni ES nodokļu jomā - 
pretēji valdības nostājai 
Sanita Jemberga Briselē, Jara Sizova, Diena  09/17/04      
Nākamajai ES nodokļu komisārei Ingrīdai Ūdrei pirmo reizi nākot klajā ar konkrētām atbildēm politiski slidenajā jautājumā par uzņēmumu ienākuma nodokli (UIN) ES valstīs, daļa izrādījusies pretrunā ar Latvijas valdības nostāju. 
	Latvija ir gan pret nodokļa lieluma vienādošanu, kas jaunajām ES valstīm ar zemāku UIN līmeni liktu zaudēt priekšrocības investīciju piesaistē, gan pret vienādiem noteikumiem tā sauktās UIN bāzes aprēķināšanai, bet I.Ūdre atbildēs Eiropas Parlamentam pēdējo sauc par galveno nākamās Eiropas Komisijas (EK) uzdevumu nodokļu nozarē. 
	Lai arī I.Ūdre Dienai ceturtdien apgalvoja, ka ir pret vienādu likmju noteikšanu, pirms tam viņa atbildēs Eiroparlamentam arī apņēmās attīstīt darbu "traucējošās nodokļu konkurences jomā", ko Latvijas speciālisti uzskata par mājienu vienādot UIN. Valdības koalīcijas partneri I.Ūdres ieceres pagaidām nevērtē, bet opozīcija - kritizē. 
	Pašreizējā EK ir pieļāvusi UIN bāzes harmonizāciju, taču iebildusi pret likmes harmonizāciju. Taču I.Ūdre ar savu nostāju riskē sadusmot jaunās dalībvalstis un, piemēram, Lielbritāniju, kas lēmumus par nodokļiem uzskata par neaizskaramu suverenitātes daļu. ES finanšu ministri nesen vienojās sākt pētījumu, kā vienota nodokļa bāze ļautu samazināt birokrātiju. Piecas valstis - Lielbritānija, Īrija, Malta, Slovēnija un Igaunija - paziņoja, ka neatbalsta pat pētījumu par to.
	Kardinālas izmaiņas nodokļu jomā ES vienmēr bloķējis fakts, ka tiem jābūt vienbalsīgiem. Taču ir bijuši aicinājumi izmantot ES likumos noteikto iespēju vismaz 8 valstīm, kas to vēlas, veidot tā saukto pionieru grupu, kas savukārt kritizēta kā piemērs "divu ātrumu" Eiropai. I.Ūdre atbalsta "pionieru grupas" principu, ja lēmumu par nodokļiem neizdodas pieņemt saprātīgā laika periodā, taču līdz tam vēl esot daudz darāmā gan tehniskajā, gan politiskajā līmenī.
	Aizstāvot vienādas UIN bāzes noteikšanu, I.Ūdre argumentē, ka to redz kā vienīgo iespēju šķēršļu pārvarēšanai, ar ko sastopas uzņēmēji, kas strādā vairāk nekā vienā ES valstī, taču likmju lielums esot cits jautājums un neesot saistāms ar nodokļa bāzi. Taču par nodokļu lielumu atbildēs Eiroparlamentam I.Ūdre izsakās piesardzīgi, norādot, ka likmju sāncensība ir apsveicama, jo var samazināt nodokļus, bet atsevišķos gadījumos tā var kaitēt, tāpēc esot nepieciešams sekot tendencēm UIN līmeņos un izvērtēt iespējamos negatīvos efektus.
	Dienas lūgta paskaidrot, ko viņa domājusi ar traucējošo nodokļu konkurenci, I.Ūdre sacīja, ka konkurenci rada ne tikai UIN, bet arī PVN samazinātās likmes piemērošana dažās valstīs un atšķirīgās akcīzes likmes. Taču bijušais finanšu ministrs Valdis Dombrovskis (JL) norāda, ka akcīzes jomā nav vietas runām par traucējošo nodokļu konkurenci, jo pārsvarā likmes jau ir harmonizētas un vairākām valstīm piešķirti pārejas posmi, kuri izvērtēti gan EK, gan ES Padomē un atzīti par pieņemamiem. Nodokļu un finanšu konsultācijas firmas Loze&Kokins direktors Uldis Kokins Dienai sacīja, ka PVN jomā ES ir stingri nosacījumi un tālāka harmonizācija, pat ja būtu tehniski iespējama, nebūtu lietderīga. Pēc U.Kokina domām, reāla nodokļu konkurence ES dalībvalstu vidū pastāv tieši UIN jomā.
	Premjers Indulis Emsis (ZZS) vispirms vēlas iepazīties ar precīziem I.Ūdres plāniem komisāres amatā, tāpēc viņa preses sekretāre Ilona Līce ceturtdien nevarēja paust I.Emša nostāju. Finanšu ministra padomnieks Edmunds Krastiņš (TP) Dienai norādīja, ka komisāri darbojas visas ES, nevis savas valsts interesēs, tādēļ I.Ūdres nostāja ir saprotama. Viņš pauda cerību, ka Latvijas valdība nemainīs savu nostāju nodokļu jautājumā. Jāpiebilst, ka finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, dodoties uz ES ministru sanāksmi pagājušajā nedēļā, Dienai apgalvoja - Latvija iestāsies pret UIN bāzes vienādošanu.
	V.Dombroskis ir pārsteigts par I.Ūdres pozīciju, jo tā būtu atteikšanās no principa katrai valstij pašai noteikt nodokļu politiku. I.Ūdre gan pauda, ka bāzes harmonizēšana nav pirmais solis uz vienādu nodokļa likmi.
	Briselē bāzētās nevalstiskās organizācija Lisabonas padome, kas specializējas ekonomikas konkurētspējas izpētē, vadītājs Pauls Hofheinzs potenciālās komisāres pieeju gan raksturoja kā līdzsvarotu un atbalstāmu, jo pastāv gigantiskas atšķirības veidā, kā valstis nosaka bāzi, no kā maksājams nodoklis. Taču, lai arī loģikas līmenī tas šķietot pareizi, politiskā līmenī tas saskarsies ar grūtībām, jo, piemēram, Īrija un pārējie neatbalstītāji to uztvers kā pirmo soli ceļā uz vienādu nodokli, kas "konkurences ziņā būtu katastrofa". 	Tikmēr ar jauniem paziņojumiem cīņā par nodokļu harmonizāciju ceturtdien klajā nāca Francijas finanšu ministrs Nikolā Sarkozī - viņš rakstīšot vēstules visiem saviem kolēģiem un apciemošot ES valstis, lai tās pārliecinātu par savām idejām, ziņo Reuters. 
Prezidente Ņujorkā 
iestāsies par reformām ANO 
Gunta Sloga,  Diena  09/20/04     Aizvien pieaugošās radikalizācijas un terorisma tendences pasaulē, kā arī nepieciešamība reformēt Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) atbilstīgi mūsdienu izaicinājumiem šonedēļ būs vienas no pamattēmām Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas runā ANO Ģenerālās asamblejas gadskārtējā sesijā un neformālajās sarunās ar citu valstu vadītājiem. V.Vīķe-Freiberga, uzturoties Ņujorkā, arī stāstīs par to, kāds varētu būt Latvijas devums šajās jomās, Dienu informēja prezidentes ārlietu padomnieks Andrejs Pildegovičs.
	Ņemot vērā situāciju pasaulē, šā gada ANO Ģenerālās asamblejas 59.sesijā galvenā uzmanība tiks pievērsta starptautiskās drošības jautājumiem, terorisma izpausmēm, noziegumiem pret bērniem un masveida civiliedzīvotāju nogalināšanai. Visticamāk, tiks arī diskutēts par situāciju Irākā un Afganistānā, Beslanas traģēdiju un krīzi Sudānā. V.Vīķe-Freiberga aicināšot starptautisko sabiedrību nepieļaut tādas traģēdijas kā Sudānā notikusī, kur iekšējais konflikts prasījis simtiem civiliedzīvotāju dzīvību. Kā pieļauj A.Pildegovičs, ANO nespēja novērst šo nelaimi var būt papildu iemesls diskusijām par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu nepieciešamību. 
	Uzturoties Ņujorkā, V.Vīķe-Freiberga arī plāno tikties ar vairākiem ārvalstu līderiem. Viņu vidū, visticamāk, būs ASV prezidents Džordžs V.Bušs un valsts sekretārs Kolins Pauels. ANO Ģenerālā asambleja ir laba iespēja neformālām sarunām ar starptautiskajā politikā ietekmīgām amatpersonām, uzsver prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga: "Neformālā gaisotnē ir daudz labu iespēju kā lobēt Latvijas intereses." Gan oficiālo, gan neformālo sarunu laikā prezidente arī paredzējusi skaidrot, kāds varētu būt Latvijas turpmākais devums gan ANO aktivitātēs un organizācijas tālākās attīstības politikas veidošanā, gan arī cīņā pret terorismu un ekstrēmismu.
Spriedīs par komunisma 
noziegumu nosodīšanu
LETA  09/20/04     Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (EPPA) politiskā komiteja pēc karstām diskusijām ir pieņēmusi lēmumu 14. decembrī rīkot īpašu darba grupas sēdi, kurā spriedīs par totalitārā komunisma noziegumiem, informēja EPPA Latvijas delegācijas pārstāve Ina Druviete ("JL"). Šīs sēdes galarezultāts varētu būt rezolūcijas par totalitārā komunisma nosodījumu projekts, uzsvēra Druviete. "Ir sperts neliels, bet nozīmīgs solis totalitāra komunisma nosodījuma virzienā," sacīja deputāte. Druviete informēja, ka EPPA politiskajā komitejā ir pilnīgi visu 44 Eiropas Padomes dalībvalstu pārstāvji, kuriem līdz decembrim ir jāizstrādā sava pozīcija šajā jautājumā. Uz sēdi tiks aicināti arī dažādi eksperti - politologi, vēsturnieki un zinātnieki. "Šoreiz tā ir kolektīva iniciatīva," piebilda politoloģe. "Ir pienācis laiks Eiropā pievērsties komunisma noziegumu izvērtēšanai, kuru upuru skaits ir ne mazāks kā totalitāra nacisma upuru skaits," teica Druviete.
Latvijas eiroparlamenta deputāti 
izvēlējušies valstis, ar kurām sadarboties
DELFI  09/22/04     Trešdien Eiropas Parlaments (EP) apstiprināja starpparlamentāro komiteju un delegāciju sastāvu, kurās aktīvi iesaistījušies arī Latvijas deputāti. Vairāki deputāti kā pilntiesīgi sadarbības komiteju locekļi piedalīsies Eiropas kaimiņu attiecību veidošanā, ziņo "Latvijas Vēstnesis". 
	Aldis Kušķis apstiprināts par ES delegācijas ar Baltkrieviju viceprezidentu un darbosies kā aizvietotājs Ukrainas parlamentārajā sadarbības grupā, kur kā pilntiesīgs loceklis strādās Guntars Krasts. G.Krasts un Rihards Pīks būs aizvietotāji delegācijā attiecībām ar ASV. Bez tam R.Pīks darbosies kā pastāvīgs loceklis EP delegācijā, kas veidos attiecības ar Ķīnas Tautas Republiku, un būs aizvietotājs ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā, kur par pilntiesīgu locekli kļuvusi Tatjana Ždanoka. 
	Savukārt Georgs Andrejevs ir ES un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas delegācijas sastāvā, kā arī piedalīsies ES un Horvātijas paplašinātajā darba grupā. Valdis Dombrovskis strādās Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un ES nolīguma Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, kurā kā pilntiesīgs loceklis darbosies arī Roberts Zīle. 
	"Latvijas Vēstnesis" ziņo, ka V.Dombrovskis būs arī aizvietotājs divās delegācijās, kas veidos EP sadarbību attiecīgi ar Kazahstānu, Uzbekiju, Kirgizstānu un Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju, bet Roberts Zīle kļuvis par aizvietotāju delegācijā attiecībām ar Austrāliju un Jaunzēlandi. 
	R.Zīles politiskās grupas kolēģis Ģirts Valdis Kristovskis iesaistījies delegācijā attiecībām ar Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību (ieskaitot Lībiju) un kā aizvietotājs strādās ar Japānu. 
	Visbeidzot, Inese Vaidere veidos attiecības ar Dienvidāfriku un būs aizvietotāja jau minētajā ES un Krievijas parlamentārās sadarbības komitejā. 

Valdībā un partijās

Saeima noraida 
neuzticības izteikšanu Emša valdībai
LETA  09/16/04     Ar visai ievērojamu balsu pārsvaru Saeima šodien noraidīja Tautas saskaņas partijas (TSP) sagatavoto lēmumprojektu par neuzticības izteikšanu Induļa Emša (ZZS) vadītajam Ministru kabinetam. 
	Par valdības atcelšanu balsoja 32 deputāti, pret bija 45 un neviens politiķis šajā balsojumā neatturējās. 
	Līdz šim neatkarīgās Latvijas vēsturē vēl neviena valdība nav kritusi pēc neuzticības balsojuma Saeimā. 
	LETA jau ziņoja, ka bez jau agrāk izteiktajiem pārmetumiem Emsim par izglītības reformas jautājumiem TSP uzskata, ka valdībai būtu jāuzņemas atbildība arī par administratīvi teritoriālās reformas lēno īstenošanu, nespēju samazināt straujo inflāciju un joprojām esošo pensiju budžeta parādu valsts pamatbudžetam. 
	TSP arī pārmet to, ka valdībā nav vienprātības, kā būtu risināmas denacionalizēto namu īrnieku problēmas, un joprojām nav atjaunots Autoceļu fonds. 
Valdošā koalīcija necentīsies 
nodrošināt vairākumu Saeimā 
LETA  09/16/04     Valdošā koalīcija necentīsies nodrošināt vairākumu Saeimā un Induļa Emša (ZZS) vadītā valdība turpinās strādāt tik ilgi, cik pati to vēlēsies, aģentūrai LETA sacīja Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis.
	"Mēs turpināsim strādāt esošajā režīmā, taču nesaku, ka šī valdība noturēsies visu Saeimas sasaukumu," sacīja Brigmanis, pieļaujot iespēju nākotnē strādāt arī kāda cita premjera vadībā.
	Viņš prognozēja, ka turpmāk pirms svarīgu sociālo jautājumu izskatīšanas tiks lūgts visu opozīcijas partiju atbalsts, bet pirms svarīgu nacionālu jautājumu izskatīšanas - labējās opozīcijas atbalsts.
	Tautas partijas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis norādīja, ka valdība turpinās stādāt tālāk. Vienīgie sarežģījumi varētu rasties ar nākamā gada valsts budžeta pieņemšanu šā gada novembrī.
	"Neredzu lielas problēmas ar balsu nodrošināšanu valdībai, jo opozīcija ir ļoti sašķelta," sacīja Kalvītis, norādot, ka "Jaunā laika" (JL) priekšsēdētājs Einars Repše šodien, veltot kritiskus vārdus saviem kolēģiem no citām partijām, ir izdarījis visu, lai vēl vairāk sabojātu attiecības.
	Kā uzskata Latvijas Pirmās partijas frakcijas vadītājs Oskars Kastēns, balsojums par neuzticības izteikšanu Emša valdībai pierādīja, ka JL ir iedzinis sevi stūrī, bet Repše parādījis, ka viņam "no mīlestības pret partneriem līdz naidam ir pussolis".
	Repše pēc neveiksmīgā valdības gāšanas mēģinājuma aģentūrai LETA paziņoja, ka JL arī turpmāk nacionālajos jautājumos ir gatava sadarboties ar apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK), "taču vienīgais politiskais spēks Saeimā, kas grib panākt civilizētu valsts pārvaldi, ir JL".
	Repšem esot bažas, ka balsojumā par neuzticības izteikšanu Emša valdībai TB/LNNK nepiedalījās tādēļ, "ka apakšā ir kādi citi argumenti". JL nejūtoties īsti drošs, ka uz TB/LNNK var paļauties, taču to rādīšot laiks.
	Repše izteica gandarījumu, ka TB/LNNK rīcība šīsdienas sēdē nav bijusi izšķirošā, un pat ar viņu atbalstu nepietiktu, lai kristu Emša valdība.
	Savukārt TB/LNNK priekšsēdētājs Jānis Straume Repšes pārmetumus komentēja, nosaucot tos par blēņām, un norādīja, ka partija ir ieinteresēta sadarboties ar tādu partneri, kas ir monolīts un prognozējams.
	Repše solīja, ka JL paliks monolīts, pat ja gadīšoties kāds atkritējs. 
Dubultpilsoņiem atlaides nedos
Ilze Kuzmina,  Diena  09/16/04     Saeimas Juridiskā komisija atbalstījusi Tautas partijas ierosināto likumprojektu, kas paredz neļaut valsts augstākos amatus ieņemt dubultpilsoņiem.
	Komisija atbalstīja likumprojekta "Par ierobežojumiem personām ar dubulto pilsonību ieņemt augstākos valsts amatus" pieņemšanu pirmajā lasījumā, taču galīgais lēmums vēl jāpieņem Saeimas plenārsēdē. 
	Likumprojektā uzskaitīti 23 amati, kurus nevarēs ieņemt dubultpilsoņi. Piemēram, dubultpilsoņiem iecerēts liegt Valsts prezidenta, Saeimas deputāta, valdības locekļa, ministriju parlamentāro un valsts sekretāru, Valsts prezidenta kancelejas vadītāja un viņa vietnieka, Saeimas Kancelejas direktora un viņa vietnieka, Ministru prezidenta, Ministru prezidenta biedra un ministru biroja vadītāju, Valsts kancelejas direktora un viņa vietnieka, Latvijas Bankas prezidenta, viņa vietnieka un bankas padomes locekļu krēslus.
	Likumprojektā teikts, ka dubultpilsoņu amatu ierobežojumi nepieciešami, lai īstenotu Latvijas valsts interesēm atbilstošu pārvaldi, kas garantētu valsts augstāko amatpersonu reāli noturīgu tiesisku saikni ar Latvijas valsti un novērstu jebkurus šķēršļus, kas var rasties, pildot šo amatu pienākumus. 
	Projekta autore, TP frakcijas deputāte un Pilsonības likuma izpildes komisijas priekšsēdētāja Anta Rugāte komisijas sēdē atzina, ka iecerētais likums attieksies gandrīz uz visām tām pašām amatpersonām, uz kurām attiecas likums "Par interešu konflikta ierobežošanu valsts amatpersonu darbībā". 
	Par šo likumprojektu nobalsoja visi komisijas locekļi no valdošās koalīcijas, kā arī Tautas saskaņas partijas pārstāvji. Pret balsoja tikai M. Grīnblats un E. Jaunups. Jāpiebilst, ka šo likumprojektu jau atbalstījusi Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija, bet pret to ir Pasaules brīvo latviešu apvienība.
LB prezidents drīkst 
iesaistīties interešu konfliktos
Juris Paiders,  NRA  09/17/04     Pagājušonedēļ Latvijā notika vēl nebijis gadījums. Finanšu ministrija izplatīja paziņojumu, kurš saucās Finanšu ministrs nosoda bezatbildīgos Latvijas Bankas paziņojumus. Ir visādi bijis un visādi gājis, bet šāds paziņojums ar tik krasu konfliktu starp Finanšu ministriju un Latvijas Banku vēl nav bijis.
	I. Rimšēviča rīcība 9. septembra preses konferencē tika novērtēta kā klaja LB vadītāja iejaukšanās politiskajos procesos un pievienošanās valdības opozīcijai.
	Arī finanšu aprindas Latvijas Bankas prezidenta izteikumus novērtēja kā ekonomiski destruktīvus. Bija pat balsis, kuras aicināja izvērtēt, vai nebūtu jānomaina Latvijas Bankas prezidents. 
	Taču tie, kuri vēlas mainīt LB prezidentu, ir jāapbēdina. Latvijā daudz vieglāk ir nomainīt Valsts prezidentu vai pat atlaist Saeimu nekā nomainīt LB prezidentu. Pat tad ja LB prezidents būs iejaukts smagā interešu konfliktā, iesaistīsies politiskā darbībā, sniegs ekonomiski vājprātīgus paziņojumus vai ik pārdienas devalvēs un atkal devalvēs latu, šādas darbības nevar būt par pamatu Latvijas Bankas prezidenta atstādināšanai. Saeimai, lai nomainītu LB prezidentu, ja tas nevēlēsies atkāpties pats, neslimos pusgadu no vietas un neiegūs notiesājušu spriedumu krimināllietā, vispirms būs jāmaina likums par Latvijas Banku.
	Likumā iestrādātās ultrastingrās normas radās Latvijas skarbajos ekonomiskajos apstākļos. Nenoliegsim, bija laiks, kad vienīgā stabilā vērtība, banku un Krievijas krīžu laikos, bija un palika Latvijas lats. Tāpēc likumdevēji radīja sistēmu, lai politiskie konjunktūristi nevarētu nopirkt lata kursa maiņu. Latvijas Bankas prezidenta juridiskais statuss ir izveidots praktiski neatsaucams. 
	Taču laiki mainās. Nav vairs revolucionāri tautfrontiskie neatkarības gadi. 
	Latvija ir iestājusies ES. Kaut kad notiks pievienošanās eirozonai. Tas ir paredzēts iestāšanās līgumā, un to nevarēs atlikt bezgalīgi. Kad latus nomainīs eiro, Latvijas Bankas loma vēl vairāk samazināsies. Jau trīs gadus LB neveic uzraudzības funkcijas, un pēc trim gadiem tā patstāvīgi neveiks pat naudas emisiju. Vai tik tiešām, iegūstot arvien mazāku atbildību, LB prezidentam jābūt praktiski neatlaižamam? Situācija, kad LB prezidents ir neaizskarams pat klaja interešu konflikta vai tiešas politiskās darbības gadījumā, atstāj vēl vienu sfēru, kurā var plaukt un zelt korupcija. Par demokrātijas briedumu liecina tas, ka sabiedrība atsakās no svētajām govīm, no neaizskaramiem amatiem un no aristokrātiskām privilēģijām dažiem izredzētajiem. Latvijas likumdevējiem ir jāpilnveido likumdošanas sistēma, lai LB prezidentam, samazinoties atbildībai, mazinātos privilēģijas. Saeimai ir jāgroza likums par Latvijas Banku, paredzot LB prezidenta atstādināšanas procedūru arī tajos gadījums, kad LB vadība iesaistās politikā un bezatbildīgi veic savus pienākumus. Ja LB prezidents būs reāli atsaucams, tad tas palielinās viņa atbildību un aizsargās Latvijas sabiedrību un biznesu no pilnīgi neprognozējamas LB prezidenta rīcības nākotnē.
JL pauž atbalstu Berklava idejai 
par nacionālo spēku apvienošanos
LETA  09/17/04     Partijas "Jaunais laiks" (JL) valde atbalstījusi sabiedriski politiskā darbinieka Eduarda Berklava priekšlikumu tikties un uzklausīt viņa ideju par nacionālo spēku apvienošanos, informēja JL valdes loceklis Ainārs Latkovskis.
	Viņš norādīja, ka JL atbalsta šo ideju. Tomēr Latkovskis nevēlējās sīkāk komentēt, kā šāda apvienība varētu tikt izveidota un vai Berklavs varētu iesaistīties JL darbā. 
	Ar ideju par nacionālpatriotisku apvienību Berklavs nāca klajā šā gada jūnijā. Savas 90 gadu jubilejas svinību laikā viņš aicināja nacionāli orientēto partiju un organizāciju pārstāvjus būt vienotiem nākamajās Saeimas vēlēšanās, startējot ar vienotu latviešu sarakstu. 
	Pēc Berklava domām, nacionālpatriotiskajā apvienībā varētu būt JL, apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK), organizācija "Visu Latvijai!". Viņš norādījis, ka nevajadzētu atgrūst arī Aivaru Gardu un Latvijas Nacionālo fronti. 
	Gan Berklavs, gan "Visu Latvijai!" norāda, ka "nepārprotamu atbalstu" šai idejai jubilejas pasākumā izteicis JL līderis Einars Repše. 
	Kā norādīja Latkovskis, tikšanās ar Berklavu varētu notikt pēc divām nedēļām. JL vēlas apspriest Berklava priekšlikumu pirms martā gaidāmajām pašvaldību vēlēšanām. 
Emsis: Eiropai nav vajadzīga 
tiešo nodokļu līdzsvarošana
LETA  09/18/04     Tuvākajā laikā Eiropas Savienības (ES) valstīs nav nepieciešama tiešo nodokļu harmonizācija, pauda Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS). Pēc viņa teiktā, Latvijas piemērs ir parādījis, ka, pazeminot nodokļus, ienākumi no tiem kopsummā nekrītas. "Vecā Eiropa ir laba, bet tā ir mazliet iesnaudusies," sacīja Emsis, piebilstot, ka Latvijai vajadzētu rādīt piemēru, ka ekonomika var ātri attīstīties ar zemiem nodokļiem.
	Komentējot Latvijas topošās ES komisāres Ingrīdas Ūdres (ZZS) pausto viedokli, ka uzņēmuma nodokļu bāzes līdzsvarošanai jākļūst par EK prioritāti, Emsis atzina, ka tas bijis diplomātisks izteikums. Jautājums par nodokļu politiku beigās tik un tā būs dalībvalstu vadītāju izlemšanā, norādīja premjers. 
	Emsis šodien tikās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, kura apsveica ar viņa valdībai pozitīvo Saeimas balsojumu. Premjers savukārt norādīja, ka šobrīd jādomā par ilglaicīgas koalīcijas nostiprināšanu.
Partija "Jaunā politika" 
sola sabiedrības vienotību
LETA  09/18/04     Partijas "Jaunā politika" (JP) dibinātāji, kas šodien (sestdien) pulcējušies Mazajā ģildē, politiskā spēka pamatnostādnēs sola savā darbībā nodrošināt politisko godīgumu un censties sasniegt sabiedrības vienotību. 
	Lai samazinātu sociālo nevienlīdzību, JP sola ieviest progresīvo ienākumu nodokli, pārdalīt budžeta līdzekļus par labu sociālajām programmām un investīcijām, "atsakoties no neracionālajiem izdevumiem militārajām un administratīvajām vajadzībām". 
	JP rosina noteikt nodokļu atlaides uzņēmumiem par jaunradītām darba vietām, veicināt veselīgu dzīvesveidu, ieviest diferencētu pensiju indeksāciju un vienoto algu sistēmu valsts un pašvaldību iestādēs, kā arī noteikt valsts un pašvaldību solidāru atbildību par dzīvokļu politiku un saglabāt regulējamas īres maksas līdz mājokļu programmas īstenošanai. 
	"Jaunā politika" arī vēlas noteikt diferencētas pievienotās vērtības nodokļa likmes precēm un pakalpojumiem, samazinot tās pirmās nepieciešamības precēm, sabiedriskajam transportam un komunālajiem pakalpojumiem. 
	Lai likvidētu etnisko spriedzi Latvijā, JP sola nodrošināt latviešu valodas apguvi par valsts līdzekļiem visiem iedzīvotājiem, saglabāt vidējas izglītības iespējas nacionālo minoritāšu valodās, veicināt naturalizāciju, atvieglojot tās noteikumus, un nodrošināt nacionālo minoritāšu tiesības atbilstoši Eiropas normām. 
	Savukārt ekonomiskā pieauguma nodrošināšanai JP cer saglabāt daudzsektoru ekonomiku, veidojot valsts, pašvaldību un jauktus uzņēmumus. JP ražošanā atbalstīšot vidi saudzējošas tehnoloģijas, kā arī likvidēšot politiskos šķēršļus ekonomiskajai sadarbībai ar citām valstīm. 
	Samazināt korupcijas līmeni JP cer, vienkāršojot un atvieglojot administratīvās procedūras. 
	JP arī sola iesaistīt sabiedrību valsts reālajā pārvaldīšanā, veidojot decentralizētu pārvaldi, daļu valsts funkciju nododot pašvaldībām, nostiprinot Satversmē pašvaldību tiesības un veidojot iedzīvotāju konsultatīvās komisijas un padomes. 
	Partija "Jaunā politika" tiek veidota uz sabiedriskās organizācijas "Cita politika" bāzes. Partijas veidošanas galvenais iniciators ir Rīgas vicemērs Sergejs Dolgopolovs. 
	Uz partijas dibināšanas kongresu bija ieradušies 776 cilvēki, bet kā dibinātāji pie notāra reģistrējās 300 partijas biedri, tajā skaitā arī Apvienotās sociāldemokrātiskās labklājības partijas līderis Juris Žuravļovs. 
	Apsveikuma runas JP dibināšanas kongresā teica Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas līderis Dainis Īvāns, LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinevičs un Tautas saskaņas partijas deputāts Boriss Cilēvičs. 
Paredzētais veselības budžeta pieaugums 
neatbildīs valdības deklarācijā solītajam 
Zane Zālīte,  Diena  09/22/04     Pacientu līdzmaksājumi par ārstēšanos varētu augt par 30%, bet par atsevišķiem veselības aprūpes pakalpojumiem - vēl vairāk. Tas ļautu kaut daļēji legalizēt pacientu maksājumus aploksnēs, tomēr Veselības ministrija (VM) atzīst - būtiskam ārstu algu pielikumam ar to nepietiks. Tam nepieciešams divreiz lielāks veselības aprūpes valsts finansējums, taču ministrija nākamā gada budžetā nav prasījusi pieaugumu pat par valdības deklarācijā solītajiem 15%, jo MK tai noteicis mērķa griestus, ko nedrīkst pārsniegt. Veselības ministrs Rinalds Muciņš nākamgad arī nesola naudu mediķu algu palielināšanai, jo līdzekļus vajag sistēmas sakārtošanai, vēsta BNS.
	Plānots, ka par vizīti pie speciālista būs jāmaksā divi lati pašreizējo 50 santīmu vietā, par vienu dienu slimnīcā - Ls 1,95 (tagad - Ls 1,50). 
	Vairāk varētu maksāt arī dārgie, bet pieprasītie izmeklējumi - datortomogrāfija un magnētiskā rezonanse, kuru pašreizējā cena ir līdz deviņiem latiem, otrdien Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas un Veselības aizsardzības apakškomisijas kopīgajā sēdē informēja Veselības obligātās apdrošināšanas valsts aģentūras (VOAVA) direktora pienākumu izpildītāja Lūcija Akermane. Valsts varētu arī vairs nemaksāt par atsevišķām laboratoriskajām analīzēm, kā arī par otrā posma medicīnisko rehabilitāciju. Pacientu maksājumu palielināšana ļautu papildus iegūt 16 miljonus latu gadā. 
	"Jāapzinās, ka, paaugstinot pacientu maksājumus, būs lielāki oficiālie maksājumi un turpinās pastāvēt arī aploksnes," iebilda Latvijas Jauno ārstu asociācijas (LJĀA) pārstāvis Roberts Klotiņš, kā piemēru minot Ungāriju - šajā valstī ārstu "honorāri" legalizēti, taču nav izzuduši. Ar šiem pasākumiem arī nepietiks, lai visi ārsti saņemtu
	Ls 1200 mēnesī pirms nodokļu nomaksas, kā to vēlas klīniskās slimnīcas Gaiļezers anesteziologi, un netiktu aizmirstas arī medicīnas māsas un ārstu palīgi - tādā gadījumā veselības aprūpes budžets jādubulto, klāt liekot vēl gandrīz 250 miljonus latu gadā, atzina VM Budžeta un finanšu departamenta direktore Laila Ruškule. "Tas ir nereāli, valstij ir vairākas citas prioritātes," teica Finanšu ministrijas speciāliste Daiga Gulbe, iesakot pārskatīt sistēmas finansēšanas modeli vai meklēt citus resursus. 
	Pašlaik VM nākamā gada budžeta pieprasījumā ietvertā summa ir 246,5 miljoni latu. Ja par šādu projektu nobalsos Ministru kabinets un Saeima, netiks pildīts Induļa Emša (ZZS) vadītās valdības deklarācijas punkts, kurā pausta apņemšanās katru gadu veselības aprūpes finansējumu audzēt par 15%. Naudas izteiksmē 2005.gadā tie būtu ap 36 miljoniem latu, taču pašlaik plānotais pieaugums būs tikai 2,5 miljoni jeb viens procents, atzīst VM. Ministrija vēstulē informējusi valdību, ka ar to nepietiek. 
	"Valdība pati neļauj pildīt deklarācijā noteikto," veselības ministra R.Muciņa viedokli darīja zināmu preses sekretāre Guna Rudzīte. Proti, valdība noteikusi nākamā gada finansējuma mērķa griestus, ko VM nedrīkst pārsniegt. Iepriekš R.Muciņš atzinis, ka arī līdzekļu pieaugums par 15% ļaus vienīgi "saglabāt to pašu līmeni ar minimālu kritumu," jo inflācija veselības aprūpes pakalpojumus sadārdzinājusi par 16%. "Mēs atvēlam tik līdzekļu, cik ir pieejamie resursi," Dienai pauda I.Emsis, skaidrojot, kāpēc valdība tomēr nepildīs apņemšanos par 15% pieaugumu. Šis mērķis tikšot sasniegts citā veidā - piesaistot kredītus un investīcijas no Pasaules Bankas un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF). Nauda tikšot ieguldīta, reformējot slimnīcas. "Bet mēs to nevaram, kamēr Veselības ministrija nav nākusi klajā ar reformu plānu," piebilda valdības vadītājs. Jau rakstīts, ka VM šomēnes domā publiskot slimnīcu reformas plānu. 
	Uzklausot VM pārstāvju situācijas skaidrojumu un priekšlikumus par iespējām paaugstināt ārstu algas, LJĀA pārstāvis R.Klotiņš ieteica ministrijai vairāk rēķināt - pašreizējās ārstniecības cenas esot pārāk zemas un ekonomiski nepamatotas. Ja tās būtu ieguldītajam darbam un līdzekļiem atbilstošas, turklāt VM īstenotu slimnīcu reformu, samazinot lieko nodaļu skaitu un iestādes maksimāli noslogojot, ārsti ne tikai varētu gūt labākus ienākumus, prognozēja R.Klotiņš, tad mediķu vidū veidotos arī veselīga konkurence, kur nebūtu vietas nelegālajiem honorāriem.
	Saeimas deputāts Valdis Ģīlis (TP) savukārt ierosināja ieviest obligātu veselības apdrošināšanu katram strādājošajam, kā piemēru minot simt latu gadā. Aigars Pētersons (JL) ieteica lieko naudu meklēt pašā sistēmā, pārskatot valsts apmaksāto pakalpojumu kopumu un kompensējamo zāļu sarakstu, analizējot dārgas aparatūras iepirkumu un VM nekustamo īpašumu lietderību. 

Saimniecība un bizness

Vēstnieki norāda uz korupciju Latvijā 
Elīna Lidere,  NRA   09/17/04      Ceturtdien Rīgā notika Ekonomikas ministrijas rīkotais vēstnieku forums Latvija kā partneris, kurā sapulcināti bija Latvijā akreditētie ārvalstu vēstnieki no 93 valstīm. 
	Kā norāda Ekonomikas ministrija (EM), tā mērķis bija uzrunāt diplomātus, parādot Latviju kā potenciālo sadarbības partneri, veicinot Latvijas uzņēmēju sadarbības iespējas pasaulē, konkurētspēju un investīciju piesaisti. Nav gan saprotams, kādēļ EM šis pasākums pirms tam bija intensīvi jāreklamē Latvijas Televīzijā, jo tas vairāk vai mazāk bija veltīts šaurai publikai.
	Foruma laikā tā dalībnieki centās sākt jaunu dialogu par ekonomisko sadarbību turpmākajiem 30 gadiem. Tika runāts galvenokārt par divām tēmām - par biznesu Latvijā un tūrismu kā strauji augošu nozari . 
	Vairāki vēstnieki aizrādīja par vēl joprojām pastāvošo korupcijas problēmu Latvijā. Šajā sakarā tika izteiktas cerības, ka līdz ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā un arī ar privatizācijas pabeigšanu korupcija Latvijā tomēr varētu vismaz mazināties. Lielbritānijas vēstnieks Latvijā Andrejs Tesorjērs ieteica Latvijas uzņēmumiem ceļu uz pasaules tirgus iekarošanu sākt no Londonas kā vienas no pasaules finanšu centriem. Šādu pašu aicinājumu, tikai biznesa sākšanai Latvijā, vēstnieks izteica saviem kolēģiem, piemēram, no Āfrikas. 
	Savukārt Amerikas vēstnieks Latvijā Braiens Karlsons stāstīja, ka arī ASV uzņēmēji interesējas par Latviju. Un par to, ka Latvijai veidojas arvien labāka reputācija, liecinot kaut vai ASV uzņēmuma Jeld -Wen izvēle būvēt arī otro rūpnīcu tepat Latvijā, kurā plānots investēt 40 miljonu eiro. Savukārt Eiropas Savienības vēstnieks Latvijā Endrū Rasbašs uzsvēra arī lielās atšķirības starp reģioniem Latvijā un aicināja vairāk pievērst uzmanību arī tādu reģionu attīstībai kā Latgale. Citādi Latvijā esot tikai Rīga un tuksnesis, - jokojot teica E. Rasbašs.
Vācu uzņēmējus mūsu valstī 
īpaši interesē nekustamais īpašums
Elīna Lidere,  NRA  09/18/04     Rīgā šajās dienās norisinās pirmais Vācijas un Baltijas investoru forums, lai veicinātu starpvalstu biznesa projektu plānošanu un īstenošanu, kā arī tiešas biznesa attiecības starp Vāciju un Baltijas valstīm, vakar informēja kompānijas GLC Glucksburg Consulting Group valdes priekšsēdētājs un foruma vadītājs Martins Veigels. 
	"Kopumā forumā piedalās 110 dalībnieki, no kuriem apmēram puse ir no Vācijas, bet pārējie dalībnieki - no Latvijas un Igaunijas. Ārvalstu uzņēmēju interese bija daudz lielāka, nekā cerējām, un daudziem nācās pat atteikt," atzina M. Veigels. 
	Vācijas un Baltijas investoru forumā piedalās vadošo Vācijas uzņēmumu vadītāji un lielākie investori, lai tiktos ar Baltijas valstu pārstāvjiem un pārrunātu potenciālo investīciju ieguldīšanas iespējas dažādu nekustamo īpašumu attīstībā. 
	M. Veigels norādīja, ka pašreiz īpaši liela Vācijas uzņēmēju interese ir par investīciju projektu realizēšanas iespējām nekustamā īpašuma tirgū. Vācu uzņēmēji šajā jomā saskata lielas perspektīvas. 
	Savukārt tirdzniecības centru attīstītāja Vācijas kompānijas Ansorg GmbH&Co izpilddirektors Svens Holsens informēja, ka Latviju apmeklē pirmo reizi. Viņa mērķis ir meklēt sadarbības partnerus, kas piedalītos atpūtas kompleksu projekta realizēšanā. 
	"Pagaidām tikai izplatu informāciju par mūsu uzņēmumu un tā piedāvātajām sadarbības iespējām. Mūs šeit Latvijā interesētu kāds konkrēts zemes gabals pie ūdens, kur varētu veikt atpūtas kompleksa izveidi līdz 15 miljonu eiro (apmēram 9,9 miljonu latu) investīcijām," sacīja S. Holsens. 
	Vācijas un Baltijas investoru forums beigsies rīt (svētdien).
Neizmantos pusi no ES naudas 
mazāk labvēlīgiem apvidiem
Ilze Šteinfelde,  NRA  09/20/04      Latvija mazāk labvēlīgiem apvidiem no Eiropas Savienības var saņemt 93 miljonus eiro. Šogad par tādiem pagastiem atzītajās teritorijās saimniekojošie lauksaimnieki kopā saņems uz pusi mazāk - 42 miljonus eiro.
	Par mazāk labvēlīgām platībām Latvijā ir atzīti 74,4 procenti zemju, taču ne visi, kuri dzīvo šajos apvidos, saņems šo atbalstu. Naudu mazāk labvēlīgiem apvidiem tāpat kā hektārsubsīdijas maksā tikai par lauksaimniecības zemēm, turklāt par tādām, kurās notiek laba saimniekošanas prakse, Neatkarīgajai skaidroja Lauku atbalsta dienesta (LAD) preses sekretāre Daiga Bāliņa.
	Atbalsts mazāk labvēlīgiem apvidiem ir diferencēts - pirmajā kategorijā iekļauto pagastu saimnieki papildus visiem pieejamajam atbalstam par hektāru saņems vēl 40 latus, otrajā kategorijā iekļauto pagastu saimnieki - 30, trešajā - plus 20 latus.
	Lauku atbalsta dienestā pirmās kategorijas atbalstam iesniegti 3057 iesniegumi, otrās kategorijas - 13 315 iesniegumi, trešās kategorijas - 14 458 iesniegumi. Kopā visi šie pretendenti saņems 42 417 66 eiro. Pēc LAD aprēķiniem, uz šo atbalstu ir pieteikušies 90 procenti no tiem, kuri varēja pretendēt uz ES naudu. 
	Neizmantotie 39 miljoni eiro netiks pazaudēti, šo naudu varēs izmantot kā papildu finansējumu nākamgad vai arī izmantot citās atbalsta programmās, kurās pietrūks finansējuma.
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka mazāk labvēlīgo saraksta projektā pagājušajā gadā bija iekļauti 85 procenti Latvijas zemju, šopavasar Eiropas Komisija atbalsta apjomu lika samazināt līdz 76 procentiem, bet pirms Līgo svētkiem lauksaimnieki uzzināja, ka sarakstā palikuši vairs tikai 74,4 procenti. Tagad izrādās, ka Latvija šogad tērēs tikai pusi no Eiropas tieši trūcīgo lauksaimnieku atspaidam domātās naudas.
Privatizācijas beigas 
Aigars Štokenbergs,  Diena  09/20/04     Katru gadu ap šo laiku sākas dokumentu projektu stumdīšana no valdības uz Saeimu, iekšienē komisijās un ezeru krastos nolūkā pabeigt privatizācijas procesu. Kustības rezultāts līdz šim ir bijis sertifikātu termiņa pagarinājums un turpinājušās bažas, ka kaut kas atkal tiks privatizēts zem tirgus cenas un kā pirtīs sarunāts.
	Godīga tirgus cena, kaut ko pārdodot, nav iespējama, ja pārdošana nenotiek brīvā izsolē un ja norēķināšanās līdzeklis ir nevis nauda, bet kaut kādi citi maksāšanas līdzekļi, kuru cena atšķiras no nominālvērtības. Pirmo šķērsli iespējams likvidēt, atsakoties no speciālo privatizācijas likumu turpmākas spēkā esamības. 
	Lai tiktu vaļā no sertifikātiem, to tirgus vērtību varētu kompensēt naudā no ieņēmumiem, kas gūti no valsts mantas pārdošanas izsolēs. Sertifikātu jeb tos aizstājošu vērtspapīru tirgus vērtība biržā būs atkarīga no to ienesīguma jeb Valsts kases aktivitātes un izdomas. Šo institūciju sabiedrība spētu kontrolēt krietni efektīvāk nekā katru no tūkstošiem vēl pārdodamo objektu caur piršu privatizācijas gaitu.
Ražotājcenas kāpj sen nebijušā tempā
NRA  09/21/04     Ražotāju cenas šā gada augustā, salīdzinot ar pērnā gada augustu, pieaugušas par 10,9%, kas ir straujākais pieaugums kopš 1996. gada oktobra. Tradicionāli augustā gan patēriņa cenas, gan arī ražotāju cenas samazinās. Šogad šī tendence ir lauzta un iepretim jūlijam cenas kāpušas par 0,8%.
	Analizējot ražotāju cenu pārmaiņas atkarībā no produkcijas realizācijas virzieniem, redzams, ka augustā, salīdzinot ar jūliju, vietējā tirgū realizētajai produkcijai cenas ir pieaugušas daudz straujāk nekā eksportētajai. Savukārt salīdzinot ar pagājušā gada augustu, cenu kāpums eksportētajai produkcijai apsteidz vietējā tirgū realizētās produkcijas cenu pieaugumu. Ražotāju cenas vietējā tirgū realizētajai produkcijai augustā augušas par 1,2%, bet eksportam domātajai - tikai par 0,1%. Savukārt salīdzinājumā ar pērnā gada augustu eksportam paredzētajām precēm cenas augušas par 12,3%, bet vietējam tirgum - par 9,9%.
	Augustā, salīdzinot ar jūliju, ražotāju cenu kopējo līmeni visvairāk paaugstināja cenu kāpums šādās rūpniecības nozarēs: iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanā - par 0,36 procentpunktiem, koksnes un koka izstrādājumu, izņemot mēbeļu, ražošanā - par 0,25 procentpunktiem, pārtikas produktu un dzērienu ražošanā - par 0,22 procentpunktiem, gatavo metālizstrādājumu ražošanā - par 0,08 procentpunktiem, ķīmisko vielu, to izstrādājumu un ķīmisko šķiedru ražošanā - par 0,06 procentpunktiem. Lielākā pazeminošā ietekme bija cenu kritumam metālu ražošanā (par 0,15 procentpunktiem), apģērbu ražošanā, kažokādu apstrādē un krāsošanā (par 0,06 procentpunktiem), mēbeļu un citur neklasificētā ražošanā (par 0,05 procentpunktiem).
Strauji aug nefinanšu investīcijas
Bens Latkovskis,  NRA  09/21/04      Šā gada pirmajā pusgadā nefinanšu investīcijas pieauga par 26% vairāk nekā pērn pirmajā pusgadā. Tas ir straujākais pieaugums pēdējo gadu laikā. Nefinanšu investīcijās ir ietverti ilgtermiņa nemateriālie ieguldījumi un ieguldījumi pamatlīdzekļos (iegādei, uzlabošanai vai izveidošanai pašu spēkiem).
	Centrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka 2004. gada pirmajā pusgadā nefinanšu investīcijas Latvijā bija 564,6 miljoni latu, kas ir par 26% vairāk nekā 2003. gada pirmajā pusgadā. Nefinanšu investīcijas sabiedriskajā sektorā bija 190,3 miljoni latu (34% no kopējā nefinanšu investīciju apjoma), kas ir par 32% vairāk nekā 2003. gada pirmajā pusgadā. Savukārt privātajā sektorā 2004. gada pirmajā pusgadā tika investēti 374,3 miljoni latu (66% no kopapjoma), kas ir par 23% vairāk nekā 2003. gada pirmajā pusgadā.
	38% no visām nefinanšu investīcijām jeb 214,8 miljonus latu veidoja iekārtas un mašīnas.
	Rūpniecībā ieguldīti 162,8 miljoni latu jeb 29% no kopējā nefinanšu investīciju apjoma. 27,4 miljoni latu jeb 17% no kopējām nefinanšu investīcijām rūpniecībā ieguldīti pārtikas produktu un dzērienu ražošanā, 16,9 miljoni latu (10%) koksnes, koka un korķa izstrādājumu, izņemot mēbeļu, ražošanā, 5,5 miljoni latu (3%) - ķīmisko vielu, to izstrādājumu un ķīmisko šķiedru ražošanā, 5,5 miljoni latu (3%) - tekstilizstrādājumu ražošanā, 4,6 miljoni latu (3%) - izdevējdarbībā, poligrāfijā un ierakstu reproducēšanā, 4,4 miljoni latu (3%) - metālu ražošanā.
	Transporta, glabāšanas un sakaru nozarē investēts 102,6 miljoni latu jeb 18% no kopējām nefinanšu investīcijām, kas ir par 4% mazāk nekā pērn pusgadā.
Budžeta fiskālais pārpalikums 
sasniedz 70 miljonus latu
DELFI  09/22/04     Šā gada astoņus mēnešus valsts konsolidētais kopbudžets ir beidzis ar 69,6 miljonu latu fiskālo pārpalikumu, un pārpalikums ir gan valsts budžetā, gan pašvaldību budžetos, liecina Valsts kases oficiālais pārskats par valsts budžeta izpildi janvārī-augustā. 
	Valsts kopbudžeta fiskālais pārpalikums jūlija beigās bija 46,7 miljoni latu. 
	Kopbudžeta ieņēmumi (valsts pamatbudžets + valsts speciālais budžets + pašvaldību budžeti) janvārī-augustā bijuši 1,58 miljardi latu, kas ir par 223 miljoniem latu vairāk nekā pērnā gada pirmajos astoņos mēnešos. Kopbudžeta izdevumi bijuši 1,52 miljardi latu. 
	Augustā konsolidētā kopbudžeta ieņēmumi bijuši 215,9 miljoni latu, kas ir par 44,7 miljoniem latu vairāk nekā pērn. Izdevumi augustā bijuši 198,6 miljoni latu, tādējādi augustā kopbudžetā veidojies fiskālais pārpalikums 22,9 miljonu latu apjomā. 
	"Man ir prieks par to, ka Latvijas tautsaimniecība salīdzinoši viegli pārdzīvoja tās administratīvā rakstura izmaiņas, ar kurām nodokļu maksātāji saskārās pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā, un šādi rezultāti ļauj cerīgāk paraudzīties uz budžeta izpildi gada beigās," pastāstīja finanšu ministrs Oskars Spurdziņš. 
	Valsts budžeta ieņēmumi pirmajos astoņos mēnešos bijuši 1,29 miljardi latu, kas ir par 175 miljoniem latu vairāk nekā pērn, izdevumi šogad bijuši 1,25 miljardi latu, fiskālais pārpalikums bijis 48,2 miljoni latu. 
	Pašvaldību budžeta pirmo astoņu mēnešu ieņēmumi bijuši 427,9 miljoni latu, kas ir par 52,4 miljoniem latu vairāk nekā pērn, izdevumi bijuši 407,9 miljoni latu, fiskālais pārpalikums bijis 20,7 miljoni latu. Valsts sociālās apdrošināšanas speciālajā budžetā janvārī-augustā izveidojies fiskālais pārpalikums 38,65 miljonu latu apmērā. Sociālā budžeta ieņēmumi bijuši 425,1 miljons latu, kas ir par 48,7 miljoniem latu vairāk nekā 2003.gada pirmajos astoņos mēnešos. Sociālā budžeta izdevumi janvārī-augustā bijuši 386,5 miljoni latu. 
	Augustā sociālā budžeta ieņēmumi bijuši 54,4 miljoni latu, izdevumi - 57 miljoni latu, fiskālais deficīts - 2,6 miljoni latu. 

Latvijas Banka: Latvijai jārēķinās 
ar augstāku inflāciju nekā citās ES valstīs
LETA  09/22/04     Turpmāko gadu vai pat gadu desmitu laikā Latvijai jārēķinās ar augstāku inflāciju nekā citās Eiropas Savienības (ES) valstīs, šodien Latvijas Bankas konferencē "Latvijas tautsaimniecība Eiropas Savienībā: iespējas, izaicinājumi, perspektīvas" sacīja centrālās bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs. 
	Tomēr, pēc viņa domām, Latvija drīkst pieļaut tikai tik lielu inflāciju, cik to ietekmē strukturāli faktori. Pēc šogad novērotās inflācijas Latvijas Banka sagaida inflācijas tempa samazināšanos, konferencē sacīja Latvijas Bankas Monetārās politikas pārvaldes pārstāvis Mārtiņš Bitāns. 
	Inflācija un fiskālā sektora attīstība, pēc Latvijas Bankas speciālistu domām, ir lielākie riski, kas saistīti ar eiro ieviešanai nepieciešamo Māstrihtas kritēriju izpildi. Savukārt ar valsts parāda apjomu, pēc bankas domām, Latvijai nebūs problēmu. 
	Rimšēvičs norādīja, ka banka šobrīd ir optimistiski noskaņota un uzskata, ka, sadarbojoties ar valdību, Latvija tomēr spēs izpildīt šos kritērijus. 
	Vienlaikus viņš uzsvēra, ka budžeta deficīts 2% apmērā no iekšzemes kopprodukta ir par augstu, lai gan iekļaujas kritērijos. Viņš skaidroja, ka Latvija kā maza un atvērta ekonomika ir atkarīga no globālām svārstībām. Līdz ar to, budžeta deficītam esot tuvu robežai, nav vajadzīga krīze, bet pietiek tikai ar nelielu ekonomikas attīstības tempa samazinājumu, lai Latvija saņemtu negatīvu novērtējumu par gatavību ieviest eiro. 
	Latvijas Banka nolēmusi, ka, piesaistot latu eiro, tiks izmantots 2004.gada 30.decembra tirgus kurss. Tas, pēc bankas domām, nodrošinās vienmērīgu pāreju no lata piesaistes SDR valūtu grozam uz eiro. 

Bankas Baltija lieta

Vai Latvijas Bankas bezdarbība 
izputinājusi sabiedrību?
Rolands Pētersons,  NRA  09/16/04     Ar Bankas "Baltija" krahu saistītā epopeja ir iegājusi jaunā fāzē - Neatkarīgās rīcībā esošie dokumenti, proti, sarakste starp Latvijas Banku (LB) un Banku "Baltija" (BB), liecina, ka komercbanku darbību uzraugošā institūcija LB jau 1994. gada oktobrī bija lieliski informēta par BB patieso stāvokli.
	Proti - par negatīvu BB pašu kapitālu 15,5 miljonu latu apjomā. Centrālā banka to ne tikai zināja - acīmredzot tās vadībā bija arī pietiekami godprātīgi cilvēki, kuri tobrīd ierosināja veselu pasākumu plānu, lai no krīzes mēģinātu izlīst ar iespējami mazākiem zaudējumiem BB noguldītājiem - t.i., aizliegt BB turpināt izsniegt kredītus, sašaurināt bankas noguldījumus ārpus Latvijas robežām līdz 9 miljoniem latu, pārējos līdzekļus no ārzemju bankām pārsūtot uz šim nolūkam speciāli atvērtu kontu LB, mēneša laikā iesniegt centrālajā bankā BB kontrolējošo akcionāru firmu finanšu pārskatus utt.
	Diemžēl kaut kādu iemeslu dēļ minētais pasākumu plāns tā arī netika īstenots. Mēs tikai redzam, ka attiecīgas vēstules projektā BB valdes priekšsēdētājam Tālim Freimanim kāds no LB vadības (?) ir veicis korekcijas, plānam faktiski pārvelkot svītru. Šīs bezdarbības rezultāts Latvijas sabiedrībai ir labi zināms - 1995. gada maijā, kad LB pieņēma lēmumu apturēt BB darbību, tās pašu kapitāls ar mīnusa zīmi pārsniedza 100 miljonus latu salīdzinājumā ar 15,5 miljoniem latu 1994. gada 1. oktobrī (!). Precīzi noskaidrots, ka BB noguldītāji kopumā pazaudēja 102 miljonus latu. 
	Toreizējais LB prezidents Einars Repše Stokholmas apgabaltiesā liecināja, ka LB lēmumu par BB slēgšanu pieņēma tikai tad, kad bija pārliecināta par tās reālo atrašanos bankrota situācijā. Ar domu - tas jau bija kriminālnoziedznieks Aleksandrs Lavents, viņa cīņubiedrs Tālis Freimanis, kas LB sniedza nepatiesu informāciju, tāpat kā toreizējie bankas auditori Coopers&Lybrand. Diemžēl dokumenti liecina par pretējo - Latvijas Banka jau 1994. gada oktobrī lieliski zināja, kādā situācijā nonākusi Banka "Baltija". 
	Pieļaujams, ka E. Repše un viņa toreizējais vietnieks Ilmārs Rimšēvičs turpmākajās dienās sludinās - jā, iespējams, tā bija, bet mēs nezinām, kas veicis labojumus vēstules tekstā, varbūt to darījuši ļaunie Laventa un Freimaņa sabiedrotie LB. Vai arī proponēs tēzi, ka 15,5 miljonu negatīvais pašu kapitāls satrauca centrālo banku, bet noguldītāju vārdā tai bija jādod iespēja BB īstenot tās ģeniālos biznesa projektus. Vienlaikus ir skaidrs, ka LB atradās nadzīgas rokas, kas piebremzēja to iniciatīvu, ko varētu dēvēt par valsts centrālās bankas cienīgu - pieņemt skarbu lēmumu, tā vienlaikus glābjot daudzos noguldītājus, kas turpināja sapņot par debesmannu, stāvot rindās pie BB filiāļu durvīm. 
	Galavārds jāsaka tiesībsargājošajām institūcijām. Tam ir pienācis pēdējais brīdis - tūliņ, jau oktobrī, beidzas desmit gadu noilguma termiņš iespējai veikt juridiskas sankcijas pret iespējamajiem līdzatbildīgajiem afērā, kurā naudu pazaudēja vai katra ceturtā Latvijas ģimene.
Auditori brīdināja 
Latvijas Banku par BB problēmām
Bens Latkovskis,  NRA  09/18/04     Latvijas Banka, lai attaisnotos par savu neizlēmīgumu Bankas "Baltija" darbības apturēšanā pirms tās pilnīgas izlaupīšanas, uzsver, ka Bankas "Baltija" auditori - Coopers & Lybrand neesot snieguši informāciju par bankas bēdīgo finansiālo stāvokli. Neatkarīgās rīcībā esošie dokumenti liecina par pretējo.
	Jau 1995. gada 10. janvārī Coopers&Lybrandt revizors Maikls Burks nosūtīja Latvijas Bankas Kredītiestāžu uzraudzības pārvaldes vadītājai Silvijai Lejniecei vēstuli, kurā norādīja uz Bankas "Baltija" likviditātes problēmām, proti, pamatkapitāla iztrūkumu 18,6 miljonu latu apmērā. Domājams, ka S. Lejniece šos materiālus nodeva tālāk Latvijas Bankas prezidentam Einaram Repšem, taču par viņa tālāko rīcību nekādu ziņu nav. 
	Tā paša gada 22. martā tiekoties ar Latvijas Bankas vadību bez Bankas "Baltija" vadītāju klātbūtnes, kā vienu no iespējām glābt Banku "Baltija" Coopers&Lybrands auditors Džerijs Jorovskis ieteica Latvijas Bankai pārņemt Bankas "Baltija" vadību un veikt tās nacionalizāciju.
	Kā liecina Stokholmas tiesas materiāli, E. Repše atbildēja - "Mēs nevēlamies banku nacionalizēt, un Aleksandrs Lavents atradīs vajadzīgos fondus".
	Jau 1995. gada 31. martā, kad situācija ap Banku Baltija bija kritiska, Coopers&Lybrnads nosūtīja vēstuli Bankai "Baltija", kurā informēja, ka banka atrodas ekstrēmi nopietnā finanšu situācijā un finanšu caurums palielinājies līdz 50 miljoniem latu. Kā liecina šobrīd esošā informācija, arī Latvijas Banka saņēma šo vēstuli, taču nedarīja neko. 
	Jau tolaik, kā izriet no krimināltiesas materiāliem pret Bankas "Baltija" vadību, Bankas "Baltija" stāvoklis bija bezcerīgs un bankas vadītāji steidzīgi centās atlikušos līdzekļus izvest ārpus Latvijas civiltiesiskās telpas. Tieši aprīlī, pēc tam kad Coopers&Lybrands bija sniedzis savu atzinumu par bankas stāvokli, notika Bankas "Baltija" iztukšošanas pēdējais cēliens. Faktiski bezcerīgos, vairākumā gadījumu viltus kredītos tika izsniegti 143 miljoni latu, no tiem kredītportfelis 84 miljonu latu vērtībā cedēts Maskavas InterTek bankai pret Krievijas vērtspapīriem, kurus banka tā arī nekad nesaņēma. 
	Tikai 1995. gada 22. maijā Latvijas Banka apturēja Bankas "Baltija" darbību, kaut gan jau kopš 16. maija ieguldītāji drūzmējās gar Bankas "Baltija" norēķinu kašu durvīm veltās cerībās atgūt bankai uzticēto naudu. 23. maijā, kad Banku "Baltija" beidzot savās rokās pārņēma Latvijas Bankas ieceltais administrators Uģis Grūbe, banka 121 465 noguldītājiem bija palikusi parādā 102,4 miljonus latu. 
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka Bankas "Baltija" kraha laika Ministru prezidents Māris Gailis atzina: E. Repše valdībai regulāri sniedzis ziņojumus, apgalvojot, ka ar Banku "Baltija" viss esot kārtībā. Neatkarīgās rīcībā esošie dokumenti arī liecina, ka jau 1994. gada oktobrī Latvijas Banka bija lieliski informēta par Bankas "Baltija" katastrofālo finanšu stāvokli, proti, negatīvu pašu kapitālu 
	15,5 miljonu latu apmērā. Lai gan rīcības plānu Bankas "Baltija" glābšanai Latvijas Bankas ierēdņi bija izstrādājuši, centrālās bankas vadība to tā arī nerealizēja. Ļaujot zaudējumu summai pieaugt no 15,5 miljoniem līdz vairāk nekā 100 miljoniem latu.
Nepārsūdzēs Stokholmas tiesas 
spriedumu 'Bankas Baltija' lietā
LETA  09/22/04    "Bankas Baltija" likvidatore auditorfirma "BDO Invest Rīga" nepārsūdzēs Stokholmas apgabaltiesas spriedumu, ar kuru tika noraidīta uzņēmuma prasība pret BB kādreizējo auditoru "Coopers&Lybrand", informēja "BDO Invest Rīga" valdes priekšsēdētājs Andris Deniņš. 
	Kā ziņots, Stokholmas apgabaltiesa 1.septembrī noraidīja "BDO Invest-Rīga" prasību par 150 miljonu ASV dolāru (aptuveni 82 miljonu latu) piedziņu no "Coopers&Lybrand". 
	No BB līdzekļiem saskaņā ar tiesas lēmumu ir jāsedz tiesāšanās izdevumi - 37 miljoni Zviedrijas kronu (aptuveni 2,7 miljoni latu). 
	Kā skaidro Deniņš, analizējot Stokholmas tiesas spriedumu un ņemot vērā Latvijas juristu, kā arī BB zviedru advokātu atzinumus, vienīgais, ko varētu panākt Stokholmas apelācijas tiesā, būtu objektīvāks spriedums par BB auditora "Coopers&Lybrand" nolaidību 1993.gada audita veikšanā. 
	Taču pēc "BDO Invest Rīga" domām, ļoti sarežģīta, pat neiespējama pēc šā sprieduma ir apelācijas iesniegšana par naudas līdzekļu piedziņu no bijušajā BB auditora par nekvalitatīvo auditu, ņemot vērā spriedumā uzsvērto norādi uz tā laika komercbanku uzraudzības kvalitāti. "Līdz ar to auditora nolaidība pēc Stokholmas apgabaltiesas sprieduma ir grūti saistāma ar BB radītajiem zaudējumiem," teikts "BDO Invest Rīga" paziņojumā. 
	Tādējādi BB likvidators secinājis, ka, pārsūdzot Stokholmas tiesas spriedumu, varētu pierādīt auditora nevērību, bet būtu neiespējami to saistīt ar zaudējumiem no neatgūtajiem kredītiem. 
	Uzņēmuma preses sekretārs Aldis Vaivars sacīja, ka šis lēmums nenozīmē, ka BB likvidācijas process ir apstājies. "Bankas likvidācija turpinās, ir iesniegtas civilprasības, turpinās naudas atgūšana," sacīja Vaivars. 
	Viņš gan uzsvēra, ka pat "simtprocentīga civilprasību apmierināšana" nespēs segt visus kreditoru prasījumus, kas ir vairāk nekā 200 miljoni latu. 

Izglītība

Skolēnos nav pretestības mācībām latviski
BNS  09/17/04    Rīgas mazākumtautību vidusskolu direktori neizjūtot skolēnu nopietnu pretestību pret mācībām latviešu valodā, bet slogu uzliekot nemitīgā masu saziņas līdzekļu uzmanība, ar direktoriem pārrunāto komentēja Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) speciāliste mazākumtautību izglītības jautājumos Evija Papule. "Dažas skolas izjūt, ka to, kas štāba mājas lapā parādās, bērni cenšas iedzīvināt, taču masveidā tādu ziņu šobrīd nav," teica Papule. Pirmajās divās mācību dienās direktori esot jutuši, ka Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvisti centušies piekļūt bērniem, lai aģitētu uz protestiem pret mācībām latviski, taču tagad darbs ritot ierasto gaitu un vidusskolēni pat sakot, ka ir noguruši no radītās ažiotāžas ap izglītības reformu. Par mazākumtautību skolēnu sekmēm, mācoties daļēji latviski, varēs spriest tikai semestra beigās, kad tiks izliktas atzīmes. Lai uzzinātu, kā mācību process norit novadu skolās, IZM pārstāvji novembrī un decembrī apmeklēšot visas Latvijas skolas, kas atrodas ārpus Rīgas. Sarunā ar IZM pārstāvjiem Rīgas mazākumtautību skolu direktori sūdzējušies, ka viņus traucē nemitīgā preses uzmanība, tādēļ ministrija nākamnedēļ runāšot ar Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta vadību par tās iespēju nodrošināt masu saziņas līdzekļiem informāciju par aktuālajām norisēm Latvijas skolās.
Skolēnu skaits pieaug skolās ar latviešu mācībvalodu, samazinās - mazākumtautību skolās
LETA  09/22/04    Salīdzinot ar 2003./2004. mācību gadu, kopējais skolēnu skaits Rīgas skolās šogad ir samazinājies par 4689, un lielākais skolēnu skaita kritums ir vērojams mazākumtautību skolās, liecina Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta apkopota informācija. 
	Saskaņā ar statistikas datiem šogad Rīgas mazākumtautību skolās mācas par 8052 skolēniem mazāk jeb 39 154. Savukārt skolās ar latviešu mācības valodu skolēnu skaits, salīdzinot ar pagājušo mācību gadu, pieaudzis par 3417 un ir 43 565. 
	Šogad Rīgas skolās darbojās 261 pirmā klase, kas ir par 29 pirmajām klasēm mazāk nekā 2003./2004. mācību gadā, kā arī 351 desmitā klase, kas ir par 26 klasēm mazāk nekā pērnajā gadā. Pirmo un desmito klašu skaita samazināšanās šogad ir notikusi galvenokārt Rīgas mazākumtautību skolās. 
	Pēc departamenta datiem, pagājušajā mācību gadā Rīgā 9.klasi pabeidza 9344 skolēni, bet šogad mācības 10.klasē turpina 8477 skolēni. Tas nozīmē, ka 90,72% 9.klašu absolventu šogad turpina mācības vidusskolā. Šīs rādītājs īpaši neatšķiras no pagājušā mācību gada rādītāja, norāda departaments. 
Nodrošināta pamatizglītība dzimtajā valodā
BNS  09/22/04     Latvija nodrošina etniskajām minoritātēm pamatizglītību dzimtajā valodā, tomēr nepiedāvā īpašu atbalstu imigrantu bērnu izglītošanai, pētījumā "Imigrantu bērnu integrācija Eiropas valstu skolās" atzīst Eiropas Savienības (ES) informācijas tīkls "Eurydice", kas vāc un apkopo informāciju par izglītību Eiropā. Tā kā Latvija nav valsts, kuru imigranti parasti izvēlas par savu jauno dzīvesvietu, Latvijas izglītības sistēmā nav paredzētas īpašas vadlīnijas vai organizēts atbalsts imigrantu bērnu izglītībai. Tomēr Latvijas vēsturiskā situācija un tas, ka Latvijas teritorijas iedzīvotāju etniskā izcelsme tradicionāli bijusi daudzveidīga, rada labvēlīgus apstākļus valsts atbalstītai multietniskai izglītībai, teikts pētījumā. 
	Pēc pētījuma datiem, Latvijā valsts sektora skolās šobrīd mācību procesā tiek izmantotas astoņas minoritāšu valodas - lietuviešu, igauņu, čigānu, poļu, krievu, ukraiņu un baltkrievu valoda, kā arī ivrits. Valsts etniskajām minoritātēm garantē tiesības iegūt pamatizglītību dzimtajā valodā, kā arī apgūt savas tautas valodu un kultūras vērtības, norāda pētījuma autori. Turklāt Latvija dara visu iespējamo, lai etnisko minoritāšu mācīšanas procesā izmantotā bilingvālā pieeja nodrošinātu audzēkņiem konkurētspēju un iemaņas, kas nepieciešamas, lai lietotu abas valodas dažādās situācijās, atzīst "Eurydice".

Kultūra

Orķestris sola kaislīgu sezonu 
Ilze Zveja,  NRA  09/16/04     17. septembrī pulksten 19 Lielajā ģildē Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris atklās jauno koncertsezonu, aizsākot arī jaunu ciklu Ekspresijas mūzikā. Pie diriģenta pults stāsies LNSO galvenais diriģents Olari Eltss. Jauno koncertsezonu, kura simboliski ievadīs arī nākamgad gaidāmo Latvijas simfoniskās mūzikas gadu, LNSO aizsāks ar latviešu komponista skaņdarbu - Jāņa Mediņa vērienīgo simfonisko tēlojumu Imanta. Līdzās Mediņa simfoniskajam tēlojumam O. Eltss koncerta programmā iekļāvis arī divas Riharda Štrausa simfoniskās poēmas Dons Žuans un Nāve un apskaidrība un četras Gustava Mālera dziesmas ar Rikerta vārdiem Sonoras Vaices izpildījumā.
	Šajā sezonā jau ar pirmo koncertu orķestris grib akcentēt 20. gadsimta pirmās puses mūzikas kaislības, laiku, kad mūzikā no vēlīnā romantisma autori pievērsās ekspresionismam. Laiku, kad starpposmā starp diviem pasaules kariem cilvēks jutās nedrošs reālajā pasaulē, bet mūzikā valdīja harmoniska funkcionalitāte. Sezonas atklāšanas koncertā ekspresionisma laiku pārstāvēs R. Štrausa un G. Mālera mūzika. Abas R. Štrausa simfoniskās poēmas Dons Žuans un Nāve un apskaidrība ir rakstītas 1889. gadā un pieder pie viņa agrīnajiem darbiem. Ekspresionisms viņa darbos parādās vēlāk spilgtāk, tomēr arī par šā laika mūziku, konkrēti - par poēmu Nāve un apskaidrība, viņa tēvs izteicies, ka tā ir skaista mūzika, tomēr tajā ir pārāk daudz nošu, tēmu un polifonijas. Cikls Ekspresijas mūzikā skanēs visas sezonas garumā un pavasarī noslēgsies ar Arnolda Šenberga Gurres dziesmu atskaņojumu. Ar šo ciklu sasauksies arī otrs sezonas orķestra iecerētais cikls Krievu mūzikas pērles. Šajā sezonā orķestris turpinās piedāvāt arī operu koncertiestudējumus. Dž. Rosīni operas Pelnrušķīte iestudējums skanēs jau 20. oktobrī. Titullomā iejutīsies dziedātāja Elīna Garanča, bet iestudējumu diriģēs Karels Marks Šišons (Šveice).
	Lai arī pagaidām nav zināms, vai nākamo gadu, kad aprit 125 gadi, kopš uzrakstīts pirmais latviešu simfoniskās mūzikas darbs, izsludinās par Latviešu simfoniskās mūzikas gadu, orķestris veidos divas latviešu simfoniskās mūzikas programmas: Juris Karlsons un domubiedri un Pēteris Vasks un domubiedri. 
	Nemainīgi orķestris turpinās bērniem domātos koncertciklus latviešu un krievu valodā. Šajos koncertos kopā ar orķestri būs iespēja muzicēt arī E. Dārziņa mūzikas skolas audzēkņiem, kas ieguvuši labāko novērtējumu skolas konkursā, gatavojoties attiecīgajam koncertam.
	Jau pēc nedēļas orķestris pievērsīsies daudz mūsdienīgākai mūzikai, kopā ar KREMERata Baltica un Gidonu Krēmeru 25. un 27. septembrī atskaņojot A. Šnitkes sešus Concerto grosso.
Aleksandram Čakam veltīts 
multimediāls informatīvs disks 
Baiba Pare,  NRA  09/17/04    Aleksandra Čaka memoriālais dzīvoklis pabeidzis darbu pie dzejniekam veltītā multimediālā diska izveides, informēja muzeja direktora vietniece Antra Medne. Patlaban esot gatavi 1000 diski, tikai tiem vēl vajadzīgs iepakojums un reklāma, kas kopā izmaksās 2246 latus. Par līdzekļu piešķiršanu projektam ceturtdien lems Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta komiteja. Kad disks būs gatavs, to par 12 latiem varēs nopirkt Čaka memoriālajā dzīvoklī muzejā un arī grāmatnīcās. Domāts arī par iespēju noslēgt līgumu ar Izglītības ministriju, lai tā palīdzētu nodrošināt diska pieejamību skolu bibliotēkās. 
	Čaka biogrāfiskajā multimediālajā datordiskā vienuviet varēs gan lasīt dzeju, gan dzirdēt tās izpildījumu aktieru priekšnesumā, kā arī iepazīties ar fotogrāfijām, dokumentiem, rokrakstiem, korespondenci, apskatīt dzejniekam veltītus mākslas darbus. 
	Demonstrējot disku Čaka memoriālā dzīvokļa apmeklētājiem, īpaši jauniešiem, tā veidotāji secinājuši, ka skolēni ar dzīvu interesi iepazīstas ar tajā iekļautajiem materiāliem par dzejnieku.
Sezonas pirmais jauniestudējums operā 
Baiba Pare, NRA  09/17/04     24. un 26. septembrī Latvijas Nacionālajā operā (LNO) būs skatāms šīs sezonas pirmais jauniestudējums - krievu komponista Dmitrija Šostakoviča komiskais balets Gaišais strauts, kurā baleta solisti pārtaps par padomju laikā tipiskākajiem personāžiem, informēja LNO preses sekretāre Inga Vasiļjeva. 
	Baletu pagājušā gada pavasarī iestudējis Maskavas Lielā teātra baleta mākslinieciskais vadītājs Aleksejs Ratmanskis, kura talantu LNO direktors Andrejs Žagars augstu vērtē. Iestudējuma diriģents būs Normunds Šnē, bet galvenās lomas tēlos baleta solistes Jūlija Gurviča, Margarita Demjanoka, Viktorija Jansone un Elza Leimane, kā arī citi baleta solisti. Baleta darbība notiek Ziemeļkaukāzā, Kubaņā, kolhozā ar nosaukumu Gaišais strauts, 20. gadsimta 30. gados. Uz skatuves skatītāji redzēs slaucējas, traktoristus, mākslinieku brigādi, kvalitātes inspektorus, vasarniekus un varēs sekot līdzi viņu kaislībām.
Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  09/21/04     Rīgas Vēstures un kuģniecības muzejā 22. septembrī atklās tekstildarbu izstādi Krāsainie stāsti. Latvijas tekstilmākslas asociācija šajā izstādē piedāvā iepazīt batikas, zīda gleznojumus, apdrukas un tekstilmozaīkas. Izstāde apvieno visu paaudžu māksliniekus no vecmeistariem līdz Mākslas akadēmijas studentiem. Izstādē piedalās Aina Muze, Elīna Lūsis-Grīnberga, Diāna Dimza-Dimme, Ruta Bogustova, Ruta Linīte, Aija Baumane un citi tekstilmākslinieki.
	Daugavas muzejā 22. septembrī atklās izstādi Laukakmens Daugavas krastos. Etnogrāfes Lilitas Vanagas veidotā izstāde ir stāsts par akmens daudzveidīgo izmantojumu. Fotogrāfijās var iepazīt Latvijā atrodamos kulta akmeņus, skatīt laukakmeņu izmantojumu kapavietu ierīkošanā, kapakmeņu darināšanā agrāk un tagad, iepazīt, kā akmeņi pārtop bruģakmeņos, māju pamatos, tikuši izmantoti dzirnavās. Tāpat parādīts, kā savulaik Daugava tīrīta no akmeņiem, aplūkojami arī darba rīki, ko izmanto akmeņu apstrādei.
	Dabas muzejā no 22. septembra būs apskatāma izstāde Kukaiņu parāde. Kukaiņi ir sastopami jebkurā vidē - uz sauszemes, gaisā, ūdenī. Plašo kukaiņu pasauli izstādē pārstāvēs circeņi, ziedu vaboles, prusaki, kā arī putnuzirnekļi, skorpioni u.c. Varēs pakavēties pie zarkukaiņiem, kuru spējas pielāgoties apkārtējai videi ir vienkārši apskaužamas. Izstādē varēs apskatīt vairāk nekā 30 eksotisko kukaiņu un zirnekļu sugas, kā arī iegūt kolekcijas īpašnieka Aleksandra Grušina informāciju par tām. 
	Galerijā Birkenfelds no 24. septembra skatāma Jutas Policijas un Mareka Gurecka gleznu izstāde Spēle. Abu mākslinieku sadarbībā top sižetiski piesātināti, kolorīti un izsmalcināti darbi. Tajos bieži izmantoto seno priekšmetu - antīko amforu - sievišķīgās līnijas brīžiem pārtop elegantās un noslēpumainās skaistulēs, bet ar bagātīgajām faktūrām meistarīgi tiek radīts senatnīgu sienu uzslāņojums. Šoreiz lielākajā daļa no izstādē eksponētajiem darbiem abi mākslinieki pievērsušies šaha spēles figūru daudzveidībai, jo viņu ikdienā šaha spēle ir nozīmīgs iedvesmas avots.
	Dekoratīvi lietišķās mākslas muzeja 2. un 3. stāva vestibilos no 25. septembra būs skatāma Sandras Bērziņas-Skrauces un Bruno Bērziņa personālizstāde. Trauslais, caurspīdīgais, daudzkrāsaini mirdzošais, arī kaprīzais un neprognozējamais materiāls stikls kopš bērnības valdzinājis mākslinieci Sandru Bērziņu-Skrauci. Vēlāk viņas radošajā darbībā iesaistījās arī dzīvesbiedrs Bruno Bērziņš, no tehniskas profesijas pārstāvja pārtopot par vitrāžu mākslinieku. Izstādē pārsvarā eksponēti nesen tapuši darbi, arī veidojot retrospektīvu. Izstādi papildinās lielas digitālās fotogrāfijas, kurās redzamas mākslinieku darinātās stacionārās kompozīcijas klasiskās vitrāžas tehnikā un citi monumentāli dekoratīvie darbi, kas atrodas sabiedriskajās iestādēs Rīgā un citās pilsētās.
	Galerijā Tifāna aplūkojama Jāņa Pauļuka (1906-1984) gleznu izstāde. 
	Galerijas vadītāja Ilze Kuišele un Jāņa Pauļuka meita Inta Pauļuka izstādes atklāšanā
	Šī nav pirmā reize, kad galerijā Tifāna skatāmas Jāņa Pauļuka gleznas, pēdējo gadu laikā tās skatāmas katru rudeni. Šogad no privātkolekcijām tapusī izstāde piedāvā ieskatu Jāņa Pauļuka 50.- 60. gadu mākslā.

Citas ziņas

Datordrošības firma Latviju min kā vienu 
no galvenajiem kiberuzbrukumu avotiem
LETA--BBC  09/20/04     Datordrošības kompānija "Symantec" Latviju nosaukusi par vienu no galvenajiem kiberuzbrukumu avotiem.
	Kompānijas "Interneta draudu ziņojumā", kas tiek izdots divas reizes gadā, norādīts, ka ASV pēc apjoma saglabā savas pozīcijas kā vadošais uzbrukumu internetā un datorvīrusu un surogāpasta izplatīšanas avots.
	Taču saskaņā ar uzbrukumu skaitu uz 100 000 interneta lietotāju, trīs galvenie uzbrukumu avoti ir Latvija, Makao un Izraēla, atbīdot zemāk tādas interneta lietotāju lielvalstis kā Dienvidkoreju un Japānu.
	Uzbrukumu samazināšanās no Dienvidkorejas un Japānas liecina, ka izglītojošās programmas par uzbrukumu kaitīgumu ir efektīvas, norāda "Symantec".
	Ziņojumā apkopotas hakeru uzbrukumu un vīrusu izplatības tendences šā gada pirmajos sešos mēnešos.
	Šajā laika posmā ievērojami vairāk kļuvis tādu gadījumu, kad neaizsargātos datoros slepeni tiek instalētas programmas, kas ļauj datoru no attāluma izmantot visdažādākajiem ļaunprātīgajiem nodomiem, ieskaitot konfidenciālas informācijas zagšanai.
	Vairāk nekā 30 000 datoru dienā tiek iesaistīti slepenos tīklos, ar kuru palīdzību tiek izplatīts surogātpasts un datorvīrusi. Pirms sešiem mēnešiem šādos tīklos tika iesaistīti 2000 datoru dienā.
	Rekords šajā laika posmā ir 75 000 šādā ļaundabīgā darbībā vienā dienā iesaistīto datoru. Tas notika laikā, kad datorvīrusu "MyDoom" un "Beagle" radītāji iesaistījās sava veida "interneta karā", kura dēļ parādījās daudzas dažādas šo ļaundabīgo programmu versijas.
	Eksperti norāda, ka šie skaitļi tik lielā ātrumā pieaug tādēļ, ka tādā veidā no attāluma kontrolējami tīkli ir ļoti ērti cilvēkiem, kas cenšas gūt peļņu no kiberuzbrukumiem un datorvīrusu rakstīšanas.
	"Symantec" norāda, ka nākotnē vislielākos draudus rada kredītkaršu un interneta banku datu izkrāpšana.
	Pēdējā gada laikā šādā veidā ASV bankām un kredītkaršu izdevējiem nodarīti zaudējumi aptuveni 1,2 miljardu ASV dolāru apmērā. Saskaņā ar aprēķiniem ASV vien par upuriem šādai krāpšanai krituši vairāk nekā 1,78 miljoni cilvēku. 
Latvijā trīc un dreb zeme
NRA  09/22/04     Zemestrīces, kuras epicentrs bija Krievijai piederošajā Kaļiņingradas apgabalā, atskaņas vakar pēcpusdienā sajuta arī Latvijas iedzīvotāji. Pazemes grūdieni bijuši gan Liepājā, Kuldīgā, Rīgā, gan arī citās pilsētās. Speciālisti norāda, ka pēdējo 100 gadu laikā Latvijā līdzīgi dabas untumi nav konstatēti. 
	Kaļiņingradā pirmie pazemes grūdieni konstatēti ap pulksten 14 pēc Latvijas laika, informē Krievijas ziņu aģentūra RIA Novosti. Zemes vibrāciju iedzīvotāji jutuši gan pilsētas centrā, gan priekšpilsētās. Vairākas sekundes ilgušajā grūdienu sērijā salīgojušies Kaļiņingradas centrā esošie daudzstāvu nami, birojos no galdiem gāzusies tehnika, un daļa kaļiņingradiešu bailēs pametuši dzīvokļus.
	Nākamie grūdieni konstatēti ap 15.33 pēc Latvijas laika, un tie bijuši spēcīgāki par pirmajiem. Trešo reizi zeme trīcējusi 16.36. Pēc Krievijas Ārkārtas situāciju ministrijas datiem, zemestrīces stiprums bijis 4 līdz 5 balles pēc Rihtera skalas. Zemestrīces epicentrs atradies dziļi zem zemes 40 kilometru attālumā no Kaļiņingradas, Polijas un Krievijas robežas rajonā. Pēc notikušā ziņu par cietušajiem nebija, tomēr Krievijas varas iestādes lūdza kaļiņingradiešiem atstāt mājokļus, jo bija bažas par jauniem pazemes grūdieniem. Kaļiņingradā pēc zemestrīcēm pārstāja darboties mobilās un fiksētās telefonu līnijas. 
	Visspēcīgāk zemestrīces sekas Latvijā vakar izjutuši Liepājas iedzīvotāji. Neatkarīgās aptaujātie liepājnieki stāstīja, ka grūdiena rezultātā sakustējušies nami - kādam no sienas nokritusi glezna, citam apgāzusies vāze, bet vēl kādam apkritis skapis. Kāda deviņstāvu blokmājas iedzīvotāja bija pagalam izbijusies un sacīja, ka bijusi sajūta, ka māja tūlīt sagrūs. Arī Neatkarīgās korespondente Liepājā pamanīja savādo grūdienu - dators uz galda burtiski palēcās, bet telpaugi kustējās kā vētrā.
	Pašvaldības policijas Ārkārtējo situāciju nodaļa sadarbībā ar Valsts ugunsdzēsēju un glābšanas dienesta (VUGD) Liepājas brigādes operatīvo dežurantu drīz pēc zemestrīces apkopoja pirmo informāciju un secināja, ka postījumu pilsētā nav.