K a s   j a u n s	
Nr. 362:   2004.g. 2.- 8. septembris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē

Prezidente izteikusi līdzjūtību 
Putinam sakarā ar notikumiem Beslanā
LETA  09/04/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga piektdien nosūtījusi vēstuli Krievijas prezidentam Vladimiram Putinam, kurā izsaka visdziļāko līdzjūtību Krievijas iedzīvotājiem sakarā ar nevainīgu cilvēku bojāeju terora aktā Beslanas skolā Ziemeļosetijā. 
	Kā informēja Prezidenta preses dienests, vēstulē teikts, ka Latvija nosoda jebkāda veida terorismu un sērās ir kopā ar bojāgājušo ģimenēm. 	Līdzjūtību Krievijai sakarā ar cilvēku upuriem terora aktā Beslanas skolā Ziemeļosetijā izteicis arī Latvijas ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). 
	Kā informēja ārlietu ministra preses sekretāre Dagnija Stuķēna, Pabriks pauž nožēlu, ka ķīlnieku krīzi neizdevās atrisināt mierīgā ceļā, bet atzīmē, ka saprot sarežģīto dilemmu, ar kuru Beslanā saskārās Krievijas drošības spēki. 
	Pabriks, kurš devies uz Nīderlandi, lai Māstrihtā piedalītos neformālajā Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministru sanāksmē, ar lielām bažām seko ķīlnieku krīzei Ziemeļosetijā un līdz ar pārējiem ES ārlietu ministriem nosoda jebkuras terora izpausmes, kuru rezultātā iet bojā nevainīgi cilvēki, piebilda Stuķēna. 
	Kā ziņots, piektdien Ziemeļosetijas Beslanas pilsētā skolu sagrābušie teroristi uzspridzinājuši ēkā izvietotās sprāgstvielas, tiek ziņots par vairākiem simtiem bojā gājušo un ievainoto. 
Austrumeiropa 
nodrošinās vecās Eiropas attīstību
Juris Paiders,  09/06/04     Viens no ES paplašināšanās uzdevumiem bija ES konkurētspējas uzlabošana pasaules tirgū. Procesi, kuri ir vērojami Latvijā, Austrumeiropā un Rietumeiropā šogad, ļauj izdarīt slēdzienus, ka paplašināšanās daudz vairāk uzlabos vecās Eiropas konkurētspēju globālajā tirgū, nekā palīdzēs jaunajām dalībvalstīm ātrāk sasniegt ES vidējo līmeni. 
	Eiropas konkurētspēja nav atkarīga no jauno, tikko uzņemto dalībvalstu līmeņa, tās Eiropas ekonomisko potenciālu palielinās visai nebūtiski. Daudz būtiskāk ir palielināt ES smagsvaru - Vācijas, Francijas, Lielbritānijas un Itālijas konkurētspēju pasaules tirgū. Tieši šo smagsvaru ekonomika ir noteicošās ES saimniecībā un eiro zonā. 
	Var runāt par divām galvenajām tendencēm. 1. Austrumeiropā piešķirtie fondi faktiski nonāks kā pasūtījumi atpakaļ vecajā Eiropā. 2. Investīciju solījumi Austrumeiropā pārvēršas par tirdzniecības objektu, lai, draudot pārcelt rūpnīcas uz Austrumeiropu, panāktu Rietumeiropas arodbiedrību piekāpšanos darba samaksas jautājumos.
	Par Latvijai piešķirtajiem struktūrfondiem jau var veikt pirmos aprēķinus. ES struktūrfondi, izmetuši loku cauri Latvijai, atgriezīsies ES vecajās dalībvalstīs. Šādus secinājumus var izdarīt, iepazīstoties ar apkopojumu, kā ir plānots iztērēt ES projektiem piešķirtos līdzekļus.
	Struktūrfondu projektus nepiešķir ar 100% ES finansējumu. Papildus ir nepieciešams Latvijas līdzfinansējums 25-50% apjomā. No visas kopējās projektu naudas Latvijā kā pasūtījumi tiks ievietoti tikai 29%. Tas nozīmē, ka viss ES līdzfinansējums un daļa Latvijas projektu naudas aizplūdīs uz citām valstīm iekārtu un agregātu pasūtīšanai. 
	Ģeogrāfiski lielākā daļa no Latvijai iedalīto ES struktūrfondu projektu naudas aizplūdīs atpakaļ uz vecajām ES dalībvalstīm (79,4%), neliela daļa (15%) paliks Austrumeiropā.
	Faktiski ar struktūrfondu palīdzību ES vecās dalībvalstis finansēs pašas sevi.
	Šādi secinājumi nav pārsteidzoši. Laikā, kad Latvijā notika gatavošanās eiroreferendumam, arī daudzās ES dalībvalstīs notika plašas debates par ES paplašināšanās līguma ratifikāciju. Galvenie argumenti, kurus izteica Rietumeiropas parlamentos, lai pārliecinātu balsot par paplašināšanos, bija tieši tādi, kādi ir šī raksta secinājumi. 
	Lielākā daļa naudas, kura tiks novirzīta paplašināšanas finansēšanai, atnāks atpakaļ Rietumeiropas valstu ekonomikās jaunu pasūtījumu veidā. Tika pat veikti aprēķini, ka ES paplašināšanās pirmos trijos gados veiktie pasūtījumi, pirkumi un ieguvumi no jaunu tirgu sagrābšanas Dānijai vien dotu papildus 5000 jaunas darba vietas.
	Veco dalībvalstu ieguvumi nav tikai ES finansējuma pārdalē atpakaļ uz veco Eiropu. ES jaunās dalībvalstis tiek izmantota kā svira, lai samazinātu darbaspēka izmaksas un palielinātu darba ražīgumu vecajās ES dalībvalstīs. Mercedes rūpnīca nevar pieņemt darbā čehu strādniekus. Vēl septiņus gadus darbaspēka kustība tiks ierobežota. 
	ES ir paplašinājusies, un, ja Mercedes rūpnīca nevar pieņemt Austrumeiropas strādniekus darbā, tā var brīvi pārcelt vienu vai vairākas rūpnīcas uz Čehiju vai Slovākiju, vai jebkuru citu Austrumeiropas valsti ar lētāku darbaspēku. Tāpēc līdz ar ES paplašināšanos ir sākusies masveidīga arodbiedrību izcīnīto sociālo garantiju un sociālā nodrošinājuma revīzija. Kad starptautisks koncerns izvirza ultimātu arodbiedrībai - garāka darbadiena par to pašu samaksu vai rūpnīcas pārcelšana uz Austrumeiropu, arodbiedrības sāk piekāpties. Ir pilsētas, kurās strādājošie pat piekrīt, ka samazina algas. Taču izplatītāki arodbiedrību un uzņēmuma vadības kompromisi ir palielināts darba stundu skaits par to pašu samaksu, samazināti apmaksāti atvaļinājumi, mazākas sociālas garantijas utt. Izskatās, ka daudzas Rietumeiropas biznesa grupas to vien gaidīja, lai pēc ES paplašināšanās uzlabotu savu konkurētspēju un samazinātu darbaspēka izmaksas uz vienu produkcijas vienību.
	Investīciju sakarā ar Rietumeiropas arodbiedrību piekāpšanos ES naudas apmetīs līkumu un pēc īsas paciemošanās Latvijā un citās jaunajās dalībvalstīs atgriezīsies Vācijā un pārējās vecās Eiropas dalībvalstīs, un abu šo faktoru summa ievērojami uzlabos Eiropas uzņēmumu kokurētspējas pozīcijas globālajā tirgū.
Latvija nedaudz samazinās 
karavīru skaitu Irākā 
Sanita Jemberga,  Diena  09/08/04    Latvijas militāro spēku vadība nolēmusi nedaudz samazināt Latvijas karavīru skaitu Irākā, nākamajā maiņā vairs nesūtot sapierus, līdz ar to 133 cilvēku vietā nemierīgajā reģionā dienēs 120 kājnieku, Dienai apliecināja Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs. Taču arī pēc Polijas vadīto spēku pārstāvju tikšanās nav kļuvis skaidrs, cik iespējama ir divīzijas, kuras sastāvā dien arī latvieši, pārvietošana uz mierīgāku atbildības zonu, par ko izteikti minējumi medijos. "Pagaidām atbildības zonas nemainās, un pamatā runa bija par iespējamu štāba pārdislokāciju," teica E.Rinkēvičs. 
	Polijas ziņu aģentūra PAP vēsta, ka divīziju nolemts pārvietot no Bābilas uz Kādisiju, jo pirmā ir irākiešiem vēsturiska vieta, un līdz ar to poļi vairs nekontrolē Kerbelas provinci, bet viņu atbildībā paliek Bābilas, Kādisijas, Vāsitas un nemierīgā Nedžefas province. Štābā dien četri latvieši.
	Kā skaidroja E.Rinkēvičs, lēmums uz Irāku vairs nesūtīt sapierus pamatots ar to, ka Latvijas bruņoto spēku attīstības plānos ietvertas konkrētas ieceres arī par sapieriem, kas ir viena no Latvijas specializācijām NATO, taču viņu sagatavošanai ir nepieciešams laiks un viņiem ik pa laikam jābūt Latvijā, lai mācītos vai mācītu jaunos munīcijas neitralizētājus. "Nē, nav tā, ka mums šobrīd nav sapieru, ko sūtīt, bet, ja mēs neveiksim apmācības, tāds brīdis var pienākt," sacīja AM pārstāvis.
	Saeima par atļaujas pagarināšanu Latvijas karavīru dienestam Irākā lems ceturtdien. Valdība to iesaka pagarināt līdz 2005.gada jūnijam.

Valdībā un partijās

Koalīcija izvairās ķerties 
pie pašvaldību reformas likuma 
Ināra Egle,  Diena  09/03/04     Pēc Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikuma Saeima ceturtdien uz mēnesi atlika administratīvi teritoriālās reformas likuma izskatīšanu. Koalīcija izvairās skatīt šo projektu tajā atbalstītā Jaunā laika priekšlikuma dēļ - tas paredz ik gadu 1% no iekšzemes kopprodukta atvēlēt jaunizveidoto novadu infrastruktūras attīstībai. 
	Tautas partija sarunās ar JL ir vienojusies pabeigt novadu veidošanu 2005.gada beigās un kopīgi šajā likumā noteikt saprātīgāku pašvaldībām paredzēto līdzekļu apjomu. "Kamēr JL nav valdībā, mums nav saistoša šī vienošanās un mēs paliekam pie sava ierosinājuma," Dienai sacīja JL frakcijas vadītāja vietnieks Artis Kampars.
	"Priekšlikums paredzēt 1% novadiem, kas būtu aptuveni 75 miljoni latu, ir populistisks, ko valdībā nevarētu īstenot arī JL, kas savulaik pašvaldību investīciju projektiem atvēlēja tikai 4,6 miljonus latu," Dienai sacīja reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Andrejs Radzevičs. Viņš ierosināja šā likuma grozījumus, lai mainītu tajā paredzēto, ka 2004.gadā pašvaldību apvienošanās notiek vairs tikai pēc atbildīgās ministrijas projektiem, nevis brīvprātīgi. Projektā arī noteikts, kā tiek paredzēts finansējums novadu infrastruktūrai. TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis atzina, ka šo projektu nevar skatīt tajā atbalstītā 1% dēļ. Taču nespēja izšķirties par to būtu saistāma arī ar neskaidro politisko situāciju, jo iespējamajai jaunajai koalīcijai ar JL varētu būt atšķirīgs viedoklis par novadu veidošanas termiņu. Šīs valdības deklarācija paredz brīvprātīgu pašvaldību apvienošanos.
Ūdres krēsls pat nesašūpojas
Ilze Kuzmina, Latvijas Avīze  09/03/04    Ceturtdien Saeima uzsāka rudens sesiju un tai vajadzēja lemt par parlamenta priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres atbrīvošanu no augstā amata, taču deputātu atbalsts šim ierosinājumam bija niecīgs.
	Arī debatēs par I. Ūdres piemērotību Saeimas priekšsēdētāja amatam uzstājās tikai daži deputāti. Kā zināms, I. Ūdres atsaukšanu vēlējās panākt "Jaunā laika" frakcija. Pirmais tribīnē devās tās priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš. Viņš atkārtoja jau iepriekš "JL" pausto viedokli, ka I. Ūdre nedrīkstēja liegt "JL" deputātiem debatēt par grozījumu šā gada budžetā pieņemšanu pirmajā lasījumā. Jāpiebilst, ka I. Ūdre aizstāvēdamās sacījusi, ka "JL" deputāti, pieteikdamies debatēs, nebija ievērojuši procedūru. 
	Savukārt K. Kariņš uzskata, ka augstā amatpersona "ignorēja parlamenta tradīcijas un deputātu demokrātiskās tiesības paust savu viedokli". Viņš teica, ka I. Ūdrei ne tikai jādod vārds deputātiem, kas pieteikušies debatēs, bet arī jāpārliecinās, vai visiem gribētājiem bijusi iespēja pieteikties. 
	Aizstāvēt savu frakcijas biedri devās Zaļo un zemnieku savienības frakcijas priekšsēdētājs Augusts Brigmanis: - Es klausos un brīnos, un domāju: cik tālu ir no mīlestības līdz naidam? Cik tālu ir no kvēliem skūpstiem uz abiem vaigiem līdz šādiem vārdiem no tribīnes? Un laikam tā ir katras partijas lieta, cik tā ir pilna ar liekulību, divkosību vai godīgumu. 
	Jautājums ir tieši par to, kolēģi, cik mēs paši esam sakārtoti, cik mēs katrs iekšēji varam koordinēt savas politiskās organizācijas darbu, cik mēs precīzi Saeimā ievērojam reglamentu, cik mēs savlaicīgi iesniedzam savus priekšlikumus. Un man ir visdziļākā pārliecība, ka mūsu Saeimas priekšsēdētāja nav šis nedemokrātiskais tirāns, kas tagad speciāli kādam politiskajam spēkam - vienalga, vai viņš būtu pozīcijā vai opozīcijā, - liegtu šo vārdu.
	Viņš norādīja, ka Saeimas Juridiskais birojs atzinis, ka I. Ūdre nav pārkāpusi kārtības rulli. Viņaprāt, "JL" deputāti, iesniedzot lēmumprojektu par priekšsēdētājas atlaišanu, rīkojušies populistiski.
	Par "JL" frakcijas rīcību ironizēja arī Boriss Cilevičs (Tautas saskaņas partija): - Patiešām deputātam jāapgūst vairākas iemaņas un tajā skaitā arī prasme savlaikus nospiest podziņu. Un tas nebūt nav vissarežģītākais, kas deputātam būtu jāzina. 
	Par Saeimas priekšsēdētājas atlaišanu slēgtā balsojumā nobalsoja tikai 29 deputāti, pret bija 58 parlamentārieši un neviens neatturējās.
	Saeima Nacionālās drošības komisijā ievēlēja Latvijas Pirmās partijas deputātu Jāni Šmitu. Kopš pavasara tajā nedarbojās neviens no LPP frakcijas deputātiem.
	Iespējams, ka J. Šmits varētu kļūt par šīs komisijas priekšsēdētāju, jo pašreizējais tās vadītājs Vilis Krištopans (ZZS) izteicies, ka vairs nevēlas to vadīt.
	Pret J. Šmitu kā komisijas priekšsēdētāju iestājās "JL" pārstāve Linda Mūrniece: - Frakcija "Jaunais laiks" neapšauba LPP frakcijas tiesības strādāt Nacionālās drošības komisijā, bet pamatoti apšauba Jāņa Šmita kvalifikāciju ieņemt šīs komisijas priekšsēdētāja amatu, jo tieši ar tādu mērķi Šmita kunga vārds parādījies šodienas darba kārtībā. "JL" frakcija apšauba, ka Jānis Šmits, kuram nav nekādas pieredzes un profesionālo iemaņu nacionālās drošības jomā, varētu izprast šīs komisijas mērķus un uzdevumus, kur nu vēl to vadīt.
	Saeimas vairākums ievēlēja komisijā J. Šmitu. 
	"PCTVL" frakcija izskatīšanai Saeimā bija iesniegusi izmaiņas Izglītības likumā, kas paredzēja "iesaldēt" izglītības reformu mazākumtautību vidusskolās un uzdot valdībai līdz 1. oktobrim izstrādāt un iesniegt Saeimai likumprojektu par mazākumtautību izglītības iestādēm.
	Pret šāda likumprojekta apspriešanu iebilda Juris Dobelis ("Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK), kurš uzskata, ka projekta autori "piedāvā vilkt laiku, neko nedarīt, tēlot lielus aizstāvjus kaut kam". Viņš paredzēja, ka "PCTVL" piedāvātā moratorija laikā nebūt nebeigtos "nebeidzamas aktivitātes, piketi, staigāšanas, vazāšanās riņķī un jēgas no tā galīgi nekādas". 
	Galu galā J. Dobelis pamācīja reformas pretiniekus "visu to enerģiju, kas tiek ieguldīta šāda dokumenta radīšanā un visādu nekārtību organizēšanā, ieguldīt latviešu valodas apgūšanā".
	Lielākā daļa deputātu piekrita J. Dobelim. Tikai 17 deputāti - pārsvarā no "PCTVL" un LSP frakcijām, kā arī daži TSP deputāti - nobalsoja par. Pret toties bija 76 deputāti no visām labējām frakcijām. 
	Saeima noraidīja TSP frakcijas ierosinājumu grozīt likumu "Par iedzīvotāju ienākuma nodokli", atbrīvojot no šā nodokļa maksāšanas pensionārus, kuru pensija ir virs simts latiem. Kā zināms, mazāku pensiju saņēmējiem šis nodoklis nav jāmaksā. TSP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Andrejs Klementjevs skaidroja: - Tas nestimulē cilvēkus pirmspensijas vecumā maksāt nodokļus, tāpēc ka viņi zina - ja labi nopelnīs un pārskaitīs budžetā sociālo nodokli, viņu pēc tam apliks ar nodokli, un kam gan tas vajadzīgs. Turklāt iztikas minimums šodien ir 99 lati. Tas ir minimums, ar ko cilvēks var izdzīvot, bet mēs tiem cilvēkiem, kuriem ir nedaudz vairāk, nogriežam pensiju.
	Par ierosinājumu nobalsoja tikai 23 deputāti, pret nebija neviens, taču atturējās 68 deputāti. 
	Divreiz deputātiem bija jāspriež par jautājumiem, kas saistīti ar "PCTVL" frakcijas deputātu Vladimiru Buzajevu. Vispirms Saeima lēma, vai pildīt V. Buzajeva lūgumu un piešķirt viņam 2. septembrī atvaļinājumu. Pret to no tribīnes iebilda Dzintars Ābiķis (TP). Viņš atgādināja, ka Saeima parasti piešķir atvaļinājumu deputātiem, kuri to lūdz ģimenes apstākļu dēļ, piemēram, bēru vai kāzu dēļ. 
	Par atvaļinājuma piešķiršanu V. Buzajevam nobalsoja tikai 21 deputāts: pārsvarā kreiso frakciju pārstāvji, taču kolēģi laist brīvdienās bija gatavi arī tēvzemieši Anna Seile un Imants Kalniņš. Pret bija 52 un atturējās 19 deputāti no labējām frakcijām. Līdz ar to atvaļinājums netika piešķirts.
	Sēdes noslēgumā Saeima V. Buzajevu pašu izdeva administratīvai sodīšanai.
	Policijas darbinieki par V. Buzajeva rīcību sastādījuši kārtējo administratīvo protokolu, kurā teikts, ka 9. jūnijā deputāts Esplanādē uz gājēju ceļa neatļauti bija uzslējis aģitācijas telti. V. Buzajevs paskaidrojumā policijai rakstīja, ka protokolam nepiekrīt, jo teltīs bijuši aģitācijas materiāli un, viņu sodot, tiks pārkāpts Satversmes simtais pants, kas garantē vārda brīvību. Saeimas Mandātu un iesniegumu komisijai V. Buzajevs nosūtīja vēstuli, kurā norādīja, ka citām partijām Rīgas dome devusi atļauju sliet šādas aģitācijas teltis, bet "PCTVL" ne, tādējādi partiju diskriminējot, par ko varētu arī sūdzēties Eiropā.
	Paskaidrojumu protokolā V. Buzajevs bija rakstījis krieviski.
	Par V. Buzajeva sodīšanu nobalsoja 73 deputāti no visām labējām frakcijām, pret bija 19 kreiso frakciju pārstāvji.
'Jaunais laiks' un Tautas partija 
vienojas par jaunas valdības deklarāciju
LETA  09/03/04     Partija "Jaunais laiks" (JL) un Tautas partija (TP) piektdien saskaņojušas jaunas valdības deklarācijas projektu, kas vēl tiks paplašināts, ņemot vērā nākamo koalīcijas partneru ierosinājumus. 
	JL sarunu grupas pārstāvis Valdis Dombrovskis neizslēdza iespēju, ka partija varētu pieprasīt Induļa Emša (ZZS) valdības demisiju un šajā jautājumā cer arī uz TP atbalstu. TP sarunu koordinators Edmunds Krastiņš norādīja, ka neviena valdība Latvijā vēl nav kritusi šādā veidā - kad Saeima izsaka neuzticību. 
	Lai arī ir sagatavots deklarācijas uzmetums, vēl nav skaidrs, kas būs nākamās valdības koalīcijas partneri. Pēc JL ierosinājuma, nākamajā valdībā varētu strādāt arī Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) un apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, izslēdzot Latvijas Pirmo partiju, jo tajā ir no politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) ievēlēti deputāti. 
JL pieprasa nekavējoties gāzt Emša valdību
LETA  09/06/04     Partija "Jaunais laiks" (JL) pārtrauks sarunas ar Tautas partiju (TP) par jaunas valdības veidošanu, ja tā nebūs gatava rīkoties, lai tiktu gāzts Induļa Emša (ZZS) vadītais Ministru kabinets, šodien žurnālistiem paziņoja JL priekšsēdētājs Einars Repše. Savukārt TP norāda, ka JL "atkal runā ar ultimātiem", un nesola ātru rīcību JL prasību izpildē. 
	Sarunā ar žurnālistiem Repše atzina, ka nav jēgas runāt par jaunas valdības veidošanu, ja turpina strādāt esošā. 
	"Emša valdības krišanai jānotiek jau vistuvākajā laikā, jo katra tās nostrādāta diena Latvijai ir katastrofa," sacīja Repše, solot palīdzēt TP vienoties par formu, kādā varētu notikt Emša valdības krišana. 
	JL varētu piedāvāt TP atsaukt ministrus no Emša valdības vai arī panākt valdības krišanu, JL pieprasot tās demisiju. "Mēs esam gatavi iesniegt pieprasījumu par Emša valdības demisiju, taču jautājums ir, vai TP ir gatava Emsim teikt uz redzēšanos," sacīja JL līderis. 
	Savukārt TP priekšsēdētājs Aigars Kalvītis žurnālistiem pauda nožēlu par JL pozīciju, uzsverot, ka pašreizējā situācija valstī liek rīkoties uzmanīgi. 
	"Ir bezatbildīgi radīt nestabilitāti un gāzt šo valdību, ja nav saskaņots viss par jaunu valdību," sacīja Kalvītis. TP pārstāvis akcentēja, ka, "zinot JL ambīcijas, mēs uz tādu soli nevaram iet". 
	Kā atzina Kalvītis, valdības gāšana parādītu atbalstu Tautas saskaņas partijas pozīcijai izglītības reformas jautājumos. 
	Repše uzsvēra, ka JL var darboties tikai tādā valdībā, kurā tai ir premjera amats. Savukārt Kalvītis sacīja, ka pie šāda risinājuma valdībā nebūtu līdzsvara un TP tam nevarot piekrist. 
	"Mēs nedestabilizēsim situāciju un neatstāsim valsti bez valdības uz nenoteiktu laiku," sacīja Kalvītis. TP aicina Repši "būt nopietnākam", jo gāzt valdību bez skaidras vienošanās par nākamo Ministru kabinetu nozīmēs, ka "ielās atkal izies cilvēki, protestējot pret izglītības reformu". 
	Jau ziņots, ka JL līdz otrdienai gaida skaidru TP atbildi par kopīgu valdības veidošanu. 
	"Mēs gaidām, vai TP vēlme veidot valdību ir patiesa vai tikai kosmētiska sava politiskā tēla spodrināšanas akcija," iepriekš sacīja Repše. 
	TP un JL pagājušajā nedēļā saskaņoja jaunas valdības deklarācijas projektu, kas vēl tiks paplašināts, ņemot vērā nākamo koalīcijas partneru ierosinājumus. 
TSP dome rosina izteikt 
neuzticību Emša valdībai
LETA  09/06/04      Tautas saskaņas partijas (TSP) dome šodien nolēma aicināt Saeimas frakciju rosināt izteikt neuzticību Induļa Emša (ZZS) vadītajai valdībai. TSP dome norāda, ka no šodienas izbeidz atbalstīt Emša valdību, jo tai ir bijis pietiekami daudz laika, lai meklētu izglītības reformas problēmu risinājumus, taču tas neesot darīts.
	Pēc TSP domes sēdes izplatītajā paziņojumā norādīts, ka jau pirmajās Emša vadītās valdības dienās TSP paziņoja par atbalstu jaunajam Ministru kabinetam, "cerot uz sadarbību divos Latvijas sabiedrībai svarīgu problēmu risinājumos - valsts naudas pārdali iedzīvotāju sociālajām vajadzībām un starpnacionālās spriedzes mazināšanu, ko izprovocējusi bēdīgi slavenajā Izglītības reformā iekļautā norma par mācībvalodas proporciju 60:40". 
	Izprotot valdošās koalīcijas iekšējās pretrunas, kā arī stereotipus, kas radīti ap izglītības reformu, TSP ne reizi vien esot izrādījusi iecietību un elastīgumu kompromisa sasniegšanai, kas varētu apmierināt gan reformas noliedzējus, gan tās iniciatorus. "TSP aprobežojās ar brīdinošiem paziņojumiem par Ministru kabineta atbildību par skolēnu protesta akcijām un to sekām. Pēc valdības vadītāja lūguma TSP atlika lēmumu par atbalstu šai valdībai līdz 1.septembrim," teikts paziņojumā. 
	Nenoliedzot veiksmīgo sadarbību sociālajā jomā, TSP ar nožēlu konstatē, ka "valdošā koalīcija faktiski ir atteikusies risināt ar izglītības reformu saistītās problēmas, kas joprojām saglabā bīstamu starpnacionālu spriedzi sabiedrībā". 
	Balsojums par neuzticības izteikšanu Emša valdībai, visticamāk, notiks nākamnedēļ, jo saskaņā ar Saeimas kārtības rulli tam jābūt ne ātrāk kā piecas un ne vēlāk kā desmit dienas pēc ierosinājuma saņemšanas. 
	TSP priekšsēdētājs Jānis Jurkāns žurnālistiem sacīja, ka šis valdības dienas ir skaitītas un tai neesot neviena risinājuma, par ko nebūtu jākaunas. Viņš pauda pārliecību, ka, iespējams, arī pārējās opozīcijas partijas, tikai ar citu motivāciju, atbalstīs Emša valdības demisiju. 
	"Valdības rīcības rezultātā notiek jaunas pretošanās akcijas un mācību procesa pārtraukumi, ko visu mums personīgi Emsis solīja novērst," teica Jurkāns. 
	Savukārt TSP Saeimas frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs uzsvēra, ka Emsis TSP biedrus "vienkārši ir pievīlis". 
	"Mēs esam vīlušies, ja nevar uzticēties premjeram, kas krāpj deputātus," sacīja Urbanovičs. 
	Tomēr Jurkāns norādīja, ka partija turpmāk balsojumos Saeimā, ja tie saskanēs ar TSP pamatnostādnēm, atbalstīs valdības sagatavotos projektus. 
JL ultimāts vēl saglabā valdību
Ināra Egle ,  Diena  09/08/04    Vairākus mēnešus ilgušās Jaunā laika un Tautas partijas sarunas otrdien beidzās bez rezultāta, jo abas partijas uzstāja uz tiesībām deleģēt nākamo premjera amata kandidātu. Līdz ar to Induļa Emša valdība atkal uz kādu laiku var atslābt, jo tās mūžu ir pagarinājusi ne tikai JL nepiekāpība par premjera amatu, bet arī tās līdera Einara Repšes teiktais: "JL nāca politikā ar vēlmi ienest Latvijā godīgāku, atklātāku un valsts interesēs domājošāku politiku. Mums ir nopietnas bažas, vai Tautas partijas premjera vadībā tas jebkad būtu iespējams, ņemot vērā, ka TP nav nevainojama reputācija." Viņš vēl piebilda, ka ar TP esot runājis tikai tāpēc, ka "Emša kabinets Latvijai ir katastrofa". 
	Lai arī TP līderis Atis Slakteris uz kritiku neatbildēja ar to pašu, viņa sejas izteiksme liecināja, ka tuvināšanos tādi vārdi neveicinās. "Mēs bijām ļoti tuvu tam, lai veidotu kopīgu koalīciju. Taču arī pašreizējā valdība strādā labi, un, kamēr nav iespējams izveidot labāku valdību un panākt, lai viena partija nedominētu pār otru, tikmēr ir priekšlaicīgi runāt par jaunu valdību," sacīja A.Slakteris.
	Negaidīti procesā iesaistījušies opozīcijā esošie tēvzemieši ar priekšlikumu abiem politiskajiem spēkiem vienoties par bezpartijisku premjera kandidātu, kā arī uzaicināja TP uz tikšanos.
	"Mēs gribam dzirdēt, kāpēc tā beigušās tik nopietnas sarunas. Ja partijas gribētu vienoties, premjera amats nevarētu kļūt par šķērsli, un, acīmredzot te ir kādi nopietnāki iemesli, kuru dēļ esošā valdība turpinās strādāt," Dienai sacīja TB/LNNK līderis Jānis Straume. 
	Tāpat kā pēc E.Repšes valdības krišanas, arī tagad neoficiāli kā ārpuspartiju premjera kandidāts tiek minēts Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs. Dienai I.Rimšēvičs atzina, ka nekas nav mainījies un arī šoreiz viņš noraidītu šādu piedāvājumu, kādu gan tagad neviens viņam vēl neesot izteicis. Ja vien būšot iespēja, viņš vēlētos turpināt darbu LB, ko uzskata par zināmu izaicinājumu laikā, kad "mēs ieiesim eirozonā". Lai arī iepriekš bija dzirdēts, ka premjera amats varētu būt par pamatu, lai I.Rimšēvičs uz nākamajām vēlēšanām izveidotos par jauna politiskā spēka līderi, viņš noraidīja arī šo iespēju, sakot, ka politiskā karjera viņa plānos tagad neietilpst.
	To, ka kompromiss varētu būt ārpus partijām atrasts premjers, neoficiāli bija minējuši gan JL, gan TP vadības pārstāvji. Taču TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis pagaidām šādu iespēju nepieļauj, jo šajā Saeimā arī jaunu valdību varot izveidot partiju deleģēts premjers, par kuru partija arī var uzņemties atbildību. A.Slakteris TP vēlmi nosaukt nākamo premjeru skaidro ar to, ka Jaunajam laikam šajā Saeimā jau bijusi iespēja vadīt valdību. Turklāt TP varot piedāvāt arī profesionālākus kandidātus. Ja premjers būšot no JL, tas nenodrošināšot līdzsvaru lielo partiju starpā, un JL atkal dominēšot.
	E.Repše paziņoja: "Mēs neesam šeit, lai turpinātu tādu politiku un valdīšanu, kādu visus šos gadus demonstrēja TP un tās sabiedrotie, - ja nevaram īstenot solījumus vēlētājiem, tad labāk strādāsim opozīcijā un piedāvāsim vēlētājiem izvēles iespēju nākamajās vēlēšanās." Tikmēr kuluāros jau izskan ziņas par pieaugošo nemieru JL rindās un iespējamo partijas šķelšanos. To komentējot, JL līderis sacīja: "Ja JL tiešām vēl ir kāds cilvēks, kas gaida, vai viņš tiks vai netiks ministra krēslā, tad lai iet iespējami ātrāk. Ja tādi cilvēki no JL aizies, nāks desmitiem citi vietā. Un es tikai priecāšos, ja mūsu komanda attīrīsies un nostiprināsies uz nākamajām vēlēšanām." JL vadītājs gan cerot, ka tādu cilvēku nebūs daudz.
	Pirmais pārbaudījums I.Emša valdībai paredzēts nākamajā ceturtdienā, kad deputātiem būs jālemj par TSP ierosināto valdības demisiju. TB/LNNK ir nolēmusi balsojumā nepiedalīties, līdz ar to koalīcijai ir vienas balss pārsvars pār pārējo opozīciju, un balsojuma iznākumu nevar paredzēt. Neoficiāli ir zināms, ka JL vēlas pierunāt TB/LNNK balsot par šo demisiju, taču tā ir pieteikta ar ideoloģiski nepieņemamu motivāciju un grautu tēvzemiešu prestižu. TB/LNNK ir gatava atbalstīt valdības demisiju, ja to rosinātu JL. Ja neuzticības balsojumam valdība tiek pāri, tā var nostrādāt arī līdz novembrim - tai kritisks var būt balsojums par nākamā gada valsts budžeta nodošanu komisijām oktobra vidū. Ja valdība krīt un Valsts prezidente izvēlas TP premjera kandidātu, kam iespējams nodrošināt lielāku deputātu atbalstu, TP vēlreiz doies pie JL ar piedāvājumu nākt valdībā, un abu partiju sarunas var atsākties. 
Koalīcija pārliecināta 
par drīzu 'Jaunā laika' šķelšanos
LETA  09/08/04    Koalīcijas partijas ir pārliecinātas, ka opozīcijā esošā partija "Jaunais laiks" (JL) drīzumā šķelsies. 
	Premjera Induļa Emša pārstāvētās Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis atzina, ka izjukušās Tautas partijas un JL sarunas liecina, ka JL nav gatavs konstruktīvam darbam. 
	"Tās nebija sarunas, bet spēlīte. JL savas ambiciozitātes dēļ nogāza iepriekšējo valdību un arī topošo," sacīja Brigmanis. 
	Pēc ZZS frakcijas vadītāja domām, tuvākajā laikā koalīcija varētu tikt papildināta ar deputātiem no JL, jo "ilgi nebūs jāgaida, kad JL šķirsies". 
	Brigmanis norādīja, ka JL deputāti sapratīšot, ka tiem ir iespēja vai nu līdz šīs Saeimas beigām sēdēt opozīcijā, vai nākt un strādāt. 
	Līdzīgu viedokli pauda Latvijas Pirmās partijas Saeimas frakcijas vadītāja vietnieks Dzintars Jaundžeikars, kurš norādīja, ka tieši JL ambiciozitāte ir izjaukusi sarunas, jo "JL galvenais ir amati". Jaundžeikars domā, ka daudziem opozīcijas deputātiem ir jāpārdomā viņu turpmākā darbība, arī apvienībai "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, un jānāk strādāt valdībā. 
	Savukārt JL priekšsēdētājs Einars Repše, lūgts komentēt iespējamību, ka frakciju varētu pamest kāds deputāts, uzsvēra - ja kāds no JL deputātiem gaida, ka tiks ministros, lai atstāj partiju. "Mēs tā tikai attīrīsimies un nāks desmitiem citu vietā nākamajā Saeimā," sacīja Repše. 
	Saeimas kuluāros jau izskanējis, ka valdība varētu turpināt darbu vismaz līdz nākamā gada valsts budžeta izskatīšanai, jo tuvākajā laikā Saeimā nav gaidāmi balsojumi, kas valdības darbam var būt izšķiroši, izņemot nākamā nedēļā paredzēto Tautas saskaņas partijas pieprasīto Emša valdības demisiju. 
	JL nav izšķīrusies, kāda būs partijas nostāja šajā jautājumā. Savukārt TB/LNNK jau paziņoja, ka balsojumā nepiedalīsies. 

Bizness un saimniecība

Biznesa sievietes kopīgi ceļā uz veiksmi
Aija Lulle,  NRA  09/03/04     Siltajā aizejošās vasaras pievakarē satikšanās prieku un Vecrīgas burvību vakar baudīja simts darījumu sievietes no ASV, Latvijas un citām Eiropas valstīm.
	Šodien darījumu sievietes pulcēsies konferencē, kuras atklāšanas sesijā uzrunas teiks ASV vēstnieks Braiens Karlsons un bijusī ASV vēstniece Somijā Bonija Makelvīna Hantere. Galveno uzrunu teiks Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	Konferences sesijās darījumu sievietes dalīsies pieredzē biznesa izveidošanā un vadībā, pārrunājot tādus tematus kā Mani veiksmes noslēpumi - no dažādu kultūru skatu punkta, Kā es pārvarēju savu lielāko neveiksmi, Kā es atradu vajadzīgo kapitālu, kad tāda nebija, Kā parādīt sevi no labākās puses. Jāatgādina, ka bijusī ASV vēstniece Somijā Bonija Makelvīna Hantere aizsāka sieviešu biznesa līderu sammita - foruma sievietēm uzņēmējām - ideju pirms diviem gadiem Helsinkos, kura laikā Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ierosināja organizēt nākamo šādu tikšanos Rīgā.
Kadru trūkums var 
bremzēt ekonomisko izaugsmi
Inga Balode,  NRA  09/03/04     Lai gan valsts iekšzemes kopprodukts (IKP) Baltijas valstīs pieaug strauji (pērn Igaunijā IKP pieauga par 5,1%, Latvijā - par 7,5% un Lietuvā - par 9%), Baltijas tīģeru ekonomisko izaugsmi var apgrūtināt labi izglītota darbaspēka trūkums, norādīja NORD/LB eksperti, prezentējot savu jaunāko Baltijas valstu makroekonomikas apskatu. 
	Kā Neatkarīgo informēja NORD/LB Makroekonomiskās analīzes grupas vadītājs, NORD/LB Lietuva prezidenta padomnieks un ekonomikas zinātņu doktors Vadims Titarenko, Lietuvā jau tagad svarīgākajās tautsaimniecības nozarēs ir asi jūtams augsti kvalificētu kadru trūkums un tas kavē Lietuvas uzņēmumu attīstību un arī valsts izaugsmi kopumā. Labi izglītota darbaspēka trūkums ir arī viens no iemesliem, kāpēc NORD/LB samazinājusi Lietuvas IKP izaugsmes prognozes nākamajam gadam līdz 6,8%. Viņaprāt, tuvākajā laikā šī problēma varētu būt aktuāla arī Latvijā.
	Turklāt Lietuvā pašlaik trūkstot ne tikai augsti kvalificēta darbaspēka, bet arī ierindas darbinieku tajās tautsaimniecības nozarēs, kuras attīstās īpaši strauji, piemēram, celtniecībā.
	"Pēc jaunatnes izglītības līmeņa Latvija apsteidz ES ekonomikas lielvalsti Vāciju, Luksemburgu un Maltu, un, kopumā ņemot, Baltijas valstu jauniešu izglītības līmenis ir tikpat augsts kā vidēji citur ES," informēja V. Titarenko.
	Viņš norādīja, ka šo situāciju var uzlūkot divējādi. No vienas puses, augstais jauniešu izglītības līmenis norāda uz to, ka Latvijai ir liels izaugsmes potenciāls. Taču, no otras puses, tiek prognozēts, ka līdz ar Latvijas iestāšanos ES šī iedzīvotāju daļa, kas guvusi izglītību Latvijā, dosies strādāt uz ārzemēm, kur darba alga ir augstāka. 
	Tādējādi sanāk, ka Latvija pašlaik gatavo darbaspēku citām valstīm, un, ja netiks pieliktas pūles, lai jauniešus motivētu palikt darbā vietējā tirgū, Latvija, neraugoties uz jauniešu augsto izglītības līmeni un par spīti augstajam bezdarba līmenim (šogad NORD/LB eksperti to prognozē 10,5% apmērā), var izjust asu kvalificēta darbaspēka trūkumu.
Latvijas ekonomika 
gada otrajā ceturksnī augusi mazliet lēnāk 
Anete Skurbe, BNS, speciāli Dienai   09/03/04     Latvijas banku analītiķi sagaida, ka valsts iekšzemes kopprodukta (IK) pieaugums šā gada otrajā ceturksnī būs lēnāks nekā gada pirmajos trijos mēnešos (8,8%) un veidos 6-7,5%, jo ir sarukuši pieauguma tempi apstrādes rūpniecībā un transportā. Šāds ekonomikas pieaugums otrajā ceturksnī ir vērtējams pozitīvi, jo ir pietiekami straujš un vienlaikus nedod pamatu bažām par ekonomikas pārkaršanu. 
	"Ja tomēr izrādīsies, ka IK otrajā ceturksnī ir pieaudzis atkal par kādiem 8%, tad varētu sākties spekulācijas par ekonomikas pārkaršanu," saka Latvijas Unibankas tirgus un nozaru analīzes nodaļas vadītājs Andris Vilks. Viņš prognozē, ka šogad otrajā ceturksnī IK ir pieaudzis par 6,5-7,5%, jo lēnāks kļuvis pieaugums apstrādes rūpniecībā un transportā, ko ietekmēja konkurence starp Baltijas jūras austrumu ostām un Krievijas politika. Arī Hansabank Markets vecākā analītiķe Liene Kūle uzskata, ka sarukušo rūpniecības un tranzīta attīstības tempu dēļ otrajā ceturksnī IK pieaugums nebūs tiks straujš kā gada sākumā un svārstīsies 6-7,5% robežās. "Nozaru griezumā daudzos sektoros turpinās izaugsme. Būvniecībā un tirdzniecībā izaugsmes tempi ir gandrīz nemainīgi augsti un tādēļ šīs nozares nodrošina lielu daļu kopējā kopprodukta palielinājuma," viņa saka. Arī pakalpojumu nozare ir saglabājusi attīstības tempus, norāda A.Vilks.
	Banku analītiķi uzskata, ka šā gada pirmajā pusē kopumā IK pieaugums Latvijā varētu būt nedaudz straujāks kā pērn šajā periodā sasniegtie 7,5%. Hansabank Markets šā gada pirmā pusgada IK pieaugumu prognozē 7,4-8,2%, Unibanka - 7,8-8%.
	Gadā kopumā IK pieaugumu analītiķi lēš 7-7,5% robežās. "Sagaidāms, ka ekonomikas izaugsme gada otrajā pusē būs mazliet lēnāka salīdzinājumā ar gada sākumu, bet ekonomikas izaugsme joprojām balstīsies uz iekšzemes pieprasījuma un ārvalstu tirdzniecības pieaugumu," uzskata
	NORD/LB Latvija analītiķi. Izaugsmes tempu palēnināšanos otrajā pusgadā sagaida arī Unibankas un Hansabankas analītiķi.
	Banku analītiķi atzīst, ka ekonomikas pieaugumu veicina arī Latvijas iestāšanās ES, kas gan vienlaikus izraisījusi valsts kārtējo maksājumu konta pasliktināšanos, jo aug importa apjomi, tiek ievestas iekārtas un ir pieejami struktūrfondu līdzekļi. Šogad tekošā konta deficīts varētu būt 9-10% no IK, prognozē L.Kūle. "Iestāšanās ES ir pozitīva ietekme uz IK, turklāt šāda ietekme raksturīga ne tikai periodā pirms iestāšanās, bet arī visā integrācijas periodā. Sagaidāms, ka 2005.-2006.gadā būs vērojama papildu pozitīva ietekme, kas saistīta ar ES struktūrfondu apguvi un kas nav ietekmējusi situāciju šogad," uzskata NORD/LB analītiķi. 
	Centrālā statistikas pārvalde datus par Latvijas IK izmaiņām šā gada otrajā ceturksnī un pusgadā kopumā plāno paziņot 10.septembrī.
Latvijā mazākās algas Baltijas valstīs
Inga Balode,  NRA  09/07/04     Latvijā ir zemākās algas Baltijas valstīs, ziņo Centrālā statistikas pārvalde. Šogad otrajā ceturksnī strādājošo bruto darba alga Latvijā bija vidēji 316 eiro mēnesī, Lietuvā - 354 eiro mēnesī, bet Igaunijā - 474 eiro mēnesī. 
	Salīdzinot ar šā gada pirmajiem trim mēnešiem, bruto darba alga Latvijā gada otrajā ceturksnī ir palielinājusies par 6,6%, Lietuvā - par 5%, bet Igaunijā - par 9,9%.
	Savukārt gada laikā - šā gada otrajā ceturksnī salīdzinājumā ar pagājušā gada otro ceturksni - darba algas Latvijā ir augušas par 9%, Lietuvā - par 6,6%, Igaunijā - par 7,3%. Latvijā ir arī zemākā minimālā darba alga Baltijas valstīs - jūlijā tā bija 120 eiro. Lietuvā minimālā darba alga jūlijā bija 145 eiro, Igaunijā - 159 eiro. 
	Salīdzinot ar jūniju, minimālā darba alga Baltijas valstīs jūlijā nav mainījusies. Savukārt gada laikā - šā gada jūlijā salīdzinājumā ar pagājušā gada jūliju - minimālā darba alga Latvijā ir augusi par 14,3%, Lietuvā - par 16,3%, Igaunijā - par 14,8%.
	Kā Neatkarīgā noskaidroja Latvijas Centrālās statistikas pārvaldē, Baltijas valstu statistikas biroji ir vienojušies par savstarpēju datu apmaiņu bruto darba algu jautājumā pa ceturkšņiem, tāpēc šī informācija pieejama par Latviju, Lietuvu un Igauniju. 
	Savukārt Eurostat apkopojot datus par vidējo darba algu stundā vai gadā, un jaunākie dati par visu ES kopumā esot tikai par 2002. gadu.
Rūpniecības pieauguma tempi palēninās
Bens Latkovskis,  NRA  09/08/04     Pēc neliela kāpuma jūnijā rūpnieciskās ražošanas pieauguma tempi jūlijā atkal palēninājušies. Centrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka 2004. gada jūlijā, salīdzinot ar iepriekšējā gada jūliju, sezonāli izlīdzinātā rūpniecības produkcijas izlaide pieaugusi par 3,5%. Pēdējo divu gadu laikā tas ir viens no zemākajiem pieauguma tempiem.
	Salīdzinot ar iepriekšējā gada jūliju, šā gada jūlijā pārtikas produktu un dzērienu ražošanas nozarē ražošanas apjomi pieauguši par 0,2%. Tai skaitā produkcijas izlaides pieaugums gaļas un gaļas produktu ražošanā, pārstrādē un konservēšanā kāpums bija par 12,9%; piena produktu ražošanā - par 10,4%. Ražošanas apjomi saruka zivju un zivju produktu pārstrādē un konservēšanā - par 45,3%; dzērienu ražošanā - par 1% un augļu un dārzeņu pārstrādē un konservēšanā - par 0,9%.
	Salīdzinot ar iepriekšējā gada jūliju, 2004. gada jūlijā produkcijas izlaide palielinājusies elektrisko mašīnu un aparātu ražošanā - par 29,5%; citu transportlīdzekļu ražošanā (kuģu, laivu, lokomotīvju un ritošā sastāva remonts) - par 25,7%; gumijas un plastmasas izstrādājumu ražošanā - par 21,2%; mēbeļu ražošanā - par 20,2%; apģērbu ražošanā - par 10,8%; iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanā - par 6%; koksnes un koka izstrādājumu ražošanā - par 4,9%; metālu ražošanā - par 2,5%.
	Ražošanas apjomi kritās gatavo metālizstrādājumu ražošanā, izņemot mašīnas un iekārtas - par 18,2%; tekstilizstrādājumu ražošanā - par 8,9%; ķīmisko vielu un to izstrādājumu ražošanā - par 7,9%.
	Salīdzinot ar šā gada jūniju, jūlijā rūpniecības produkcijas izlaide samazinājās par 0,4%. Tai skaitā kritums bija vērojams apstrādes rūpniecībā - par 0,7%. Ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē bija pieaugums par 0,2% un elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē - par 0,6%.

Integrācija

Štābistu streikam maza atsaucība
Sandris Vanzovičs,  NRA  09/03/04     Krievu skolu aizstāvības štāba mudinātajam skolēnu streikam vakar bija necila atsaucība. Arī 1. septembrī Rīgā sabiedriskās kārtības pārkāpumi lielākoties bija saistīti ar alkohola lietošanu, nevis politiskiem motīviem.
	Pēc Rīgas pašvaldības apkopotās informācijas, galvaspilsētas skolas vakar apmeklējuši 95 procenti skolēnu. 
	"Masveida streikošana nav notikusi," Neatkarīgajai paziņoja domes Izglītības, jaunatnes lietu un sporta komitejas vadītājs Guntars Jirgensons. Lielākoties skolās uz mācībām nav ieradušies tikai 5-6 skolēni. G. Jirgensons stāstīja, ka tikai dažās skolās, kurās mācās štāba aktīvistu bērni, bijis vērojams lielāks stundas neapmeklējušo skaits. Piemēram, 21. vidusskolā uz mācībām nebija ieradušies aptuveni simts skolēnu. 
	Arī citās Latvijas pilsētās krievu plūsmas skolās streikotāju skaits bijis niecīgs. Pat Daugavpilī, kurā apjomīgu streiku mītiņā Uzvaras parkā piesolīja kāds štābistu pārstāvis, skolā nebija ieradušies tikai 120 skolēni. Izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča padomnieks Edgara Vaikulis teica, ka tas ir neliels skaits, jo Daugavpilī ir vairāk nekā desmit skolas ar krievu mācību valodu.
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka 1. septembrī notikušās akcijas noslēdzās relatīvi mierīgi, vienīgi vairākiem štābistiem izdevās pieķēdēties pie Ministru kabineta (MK) ēkas durvīm. Protams, viņi tika aizturēti, bet cietēju atbalstītāji vēl vēlā vakarpusē pulcējās Brīvības bulvāra alejā, kur dedzināja svecītes, dziedāja dziesmas un gaidīja savu cīņubiedru atbrīvošanu. Pēc štābistu sniegtās informācijas, pēdējais no policijas aizturētajiem, nesaskaņotā gājiena pieteicējs Eduards Gončarovs, no iecirkņa ticis laukā pulksten 1.05.
	Lielākās izglītības reformas pretinieku vakardienas akcijas saistījās ar šiem aizturētajiem. Pāris simti štābistu, skolēnu un viņu vecāku no savas nometnes pie Barklaja de Tolli pieminekļa pusdienlaikā devās gājienā uz Tiesu namu Abrenes ielā, kur tiks lemts par administratīvo sodu aizturētajiem. Pūlis skandēja Brīvību badastreika dalībniekiem! un citus saukļus. Līdz oktobra vidum atlikta tikai Viktora Dergunova lietas izskatīšana, jo viņš pieprasīja advokātu, bet pārējie tika cauri sveikā.
	Rīgas domes Drošības un kārtības jautājumu komiteja vakar nolēma lūgt apkopot informāciju par skolēniem, kuri neapmeklē skolu, lai piedalītos protestu akcijās, un uzdeva Pašvaldības policijai sodīt viņu vecākus. Pēc deputātu domām, to atļauj Administratīvo pārkāpumu kodeksa pants, kas noteic, ka vecākiem vai personām, kas viņus aizstāj, var uzlikt naudas sodu līdz 50 latiem par nepilngadīgu bērnu audzināšas un izglītošanas pienākumu nepildīšanu. Savukārt domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta vadītājs Elmārs Vēbers vakar nosūtīja vēstuli pilsētas izpilddirektoram M. Tralmakam, lūdzot turpmāk "nesaskaņot politiskās akcijas, kurās tiek iesaistīti skolēni mācību laikā". Šo lūgumu esot atbalstījuši arī 98 pedagogi no 50 mazākumtautību skolām. 
	Valsts policijas Preses un sabiedrisko attiecību biroja Preses nodaļas galvenā speciāliste Zane Maskaļonoka Neatkarīgo informēja, ka 1. septembrī par atrašanos alkohola reibumā sodīti 27 cilvēki, par dažādiem pārkāpumiem pieprasīti paskaidrojumi no 18 personām, bet administratīvi aizturēti septiņi jau minētajā pieķēdēšanās akcijā piedalījušies štābisti. Savukārt Rīgas Pašvaldības policija noformējusi 57 protokolus par atrašanos sabiedriskā vietā ar atvērtu alkoholisko dzērienu iepakojumu, 12 protokolus - par atrašanos alkohola reibumā un četrus - par alkohola tirgošanu nepilngadīgajiem. 
	Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons ir gandarīts par dienestu darbu 1. septembrī, kurā kopumā nav konstatēti nopietni sabiedriskās kārtības pārkāpumi, Neatkarīgo informēja ministra preses sekretārs Krists Leiškalns. Drošības struktūrām bijusi informācija par "iespējamām nopietnām provokācijām, taču tās tika novērstas", teica K. Leiškalns. Viņš neatklāja šo provokāciju raksturu un iespējamo rīcības areālu, jo tā esot operatīvā informācija. Ministru prezidents Indulis Emsis intervijā LTV vakar brīdināja, ka sestdien masveida provokācijas iespējamas Rēzeknē.
	Ē. Jēkabsons nolēmis apbalvot virkni policijas darbinieku, kuri 1. septembrī rūpējās, lai netiktu pieļauti būtiski sabiedriskās kārtības pārkāpumi.
Forumā nerod atbildi 
par krahu sabiedrības integrācijā 
Dita Arāja, Diena  09/07/04     Trīs gadus pēc Sabiedrības integrācijas programmas pieņemšanas un gandrīz divus gadus pēc integrācijas ministra posteņa izveidošanas joprojām nav viennozīmīgas atbildes uz jautājumu, vai Latvijas sabiedrība kļūst saliedētāka. 
	To pirmdien pierādīja Sabiedriskās politikas centra Providus gadskārtējais forums, kurā šoreiz valstiskie, nevalstiskie un akadēmiskie lietpratēji diskutēja par integrācijas rezultativitāti un mazākumtautību skolu reformas tālākām perspektīvām. 
	Īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks uzskata, ka situācija integrācijā ir pretrunīga, taču "labi jūtos, ka sabiedrība pieprasa integrāciju", jo pētījumi liecinot, ka aptuveni 80% Latvijas iedzīvotāju vēlas dzīvot integrētā sabiedrībā, un tas ministra sekretariātam "dod stipru mandātu" iesākto turpināt. Uz to LU profesors Ivars Austers atgādināja, ka sapratne par to, kas ir integrēta sabiedrība, katram cilvēkam ir atšķirīga. Bet Saeimas deputāts Boriss Cilevičs (TSP) paziņoja, ka pēdējie mēneši ar protestiem pret izglītības reformu pierādījuši - Latvijas integrācijas politika cietusi krahu. 
	Providus pētniece Marija Golubeva tāpat kā foruma viesis Bordo un Strasbūras universitāšu lektors Ivs Plasro kā vienu no risinājumiem cittautiešu un valsts atsvešinātības pārvarēšanā piedāvāja darbā valsts pārvaldē iesaistīt mazākumtautību pārstāvjus. 
	Diskusija par integrācijas krahu Latvijas Cilvēktiesību un etnisko studiju centra direktorei Ilze Brands-Kehrei lika jautāt, vai izglītības reformas panākumiem pamatu nevarētu likt sekmīga sabiedrības integrācijas politika. Taču vienīgā atbilde, ko sniedza Atvērtās sabiedrības institūta vecākā izglītības padomniece Iveta Silova - turpināt praksi, kad latviešu un mazākumtautību skolas savstarpēji satiekas un draudzējas.

Izglītība

"Latvietības zinātnei" jāattīstās
Linda Kusiņa,  Latvijas Avīze  09/02/04     Stāvoklis letonikas studijās liecina: šai potenciāli ļoti radošajai jomai, kas apvieno latviešu valodu, Latvijas vēsturi, literatūru, kultūrvēsturi, arheoloģiju, folkloru, etnoloģiju, mitoloģiju, mākslu, nepieciešams pastāvīgs valsts atbalsts, lai tā kalpotu mūsu vēstures un patības saglabāšanai, kā arī celtu tiltu starp latviešiem un citām tautām, kurām bijusi nozīme mūsu vēsturē.
	Uz Latvijas prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas rosināto tikšanos Latvijas Universitātes Letonikas centrā vakar bija aicināti Latvijas augstskolu profesori-letonisti, doktoranti un darba devēju pārstāvji nozarē - Latvijas Universitātes humanitāro institūtu direktori.
	Iezīmētais problēmu loks aptvēra visai Latvijas zinātnei sāpīgus jautājumus. Augstākās izglītības padomes priekšsēdētāja Baiba Rivža norādīja, ka Latvijā tikai 1,1 procents no visiem studējošajiem turpina izglītoties doktorantūrā, bet disertācijas sastāda tikai 0,3 procentus visu aizstāvēto zinātnisko darbu. Zviedrijā šī attiecība ir 5 un 7,5 procenti.
	Doktoranti uzsvēra, ka augstākā līmeņa akadēmiskas izglītības iegūšanu un tālāku zinātnisko darbu apgrūtina niecīgais budžeta vietu skaits, sliktais materiālais nodrošinājums un darba perspektīvas trūkums, kā arī vairāki ierobežojoši noteikumi strādājošiem doktorantiem. Īpaši asi problēmas izpaužas reģionālajās augstskolās.
	Daugavpils universitātes doktorants un pasniedzējs Guntis Ozliņš norādīja: - Studēt folkloristiku Daugavpilī var atļauties tikai viens cilvēks, kurš šo kursu lasa studentiem. Citu problēmu minēja Rēzeknes augstskolas pasniedzēja un LU doktorante Sanita Lazdiņa: - Pētnieciskais darbs, jaunākās metodoloģiskās atziņas paliek disertācijā un nenonāk skolas mācību līdzekļos.
	Tādēļ aktuāls ir jautājums par letonikas studiju sakārtošanu sistēmā, kas ļautu piesaistīt vieslektorus, radītu starpdisciplināru studiju iespējas, nodrošinātu zinātnieku paaudžu maiņu un piedāvātu letoniku gan plašai sabiedrībai, gan citu valstu studentiem. Valdis Muktupāvels: - Letonikai jākļūst par konvertējamu disciplīnu, ko var skaisti iesaiņot.
	Zinātnieki savu darba daļu izdarījuši: tuvākajā laikā gaidāma prezentācija kopā ar Latvijas Zinātņu akadēmiju izstrādātai letonikas studiju koncepcijai. Savukārt izglītības ministrs Juris Radzevičs apsolījis nākamā gada budžetā iekļaut 450 000 latus lielu pieprasījumu letonikas vajadzībām. Tas dubultotu šīm studijām patlaban atvēlēto summu.
Korporācijas izvēle - pārdomāta un nopietna
Evija Cera, NRA  09/04/04     Kad pirmkursnieks augstskolā ir apsildījis degunu, iepazinies ar kursabiedriem un pasniedzējiem, var sākt domāt, kā pavadīt laiku pēc lekcijām. Viena no visai vilinošām iespējām ir pievienoties kādai no 25 studentu vai 12 studenšu korporācijām. Šai izvēlei jābūt ļoti nopietnai, jo korporācijā iespējams iestāties tikai vienu reizi. Tā nav politiska partija, ko var nomainīt, kad iepriekšējā apnikusi.
	Studentu korporācijas ir akadēmiskas mūža organizācijas, kas dibinātas, lai apvienotu jaunos studentus, lai viņi tiktu sagatavoti par godīgiem un spējīgiem valsts un sabiedriskajiem darbiniekiem, kas savā dzīvē vadās pēc godaprāta, taisnības principiem, ir drošsirdīgi, patstāvīgi un atsaucīgi.
	Korporācijas apvieno savus biedrus uz mūžu, tas nozīmē, ka iespējams iestāties tikai vienā korporācijā. Tātad jo īpaši svarīgi ir izvērtēt šo soli, Neatkarīgajai stāsta korporācijas Tervetia pārstāvis Andris Grīnbergs. "Kandidātam ir jāapmeklē vairāki viesu vakari, kuros var iepazīties ar korporācijas vēsturi, sadzīvi, biedriem, un pašam jāizšķiras, vai korporācija ir īstā vieta vai tie ir tie cilvēki, ar kuriem grib būt kopā." Parasti jaunu biedru uzņemšana notiek divas reizes gadā - rudenī un pavasarī. Bez viesu vakaru apmeklēšanas vajadzīgas arī divu korporācijas biedru rekomendācijas.
	Pirms iestāšanās korporācijā ir rūpīgi jāapsver, vai to varēs apvienot ar studijām, darbu. "Jārēķinās, ka vismaz divi vakari nedēļā būs aizņemti," atzīst A. Grīnbergs. Tomēr, kā uzskata pieredzējušie korporeļi, tieši pirmie studiju gadi ir tie, kad visaktīvāk var iesaistīties korporācijas darbā.
	Vecākuma principa un korporācijas likumu ievērošana ir tie nosacījumi, kas jāņem vērā nākamajam biedram. Paklausība, gatavība palīdzēt, pieklājība un takta izjūta, inteliģence ir īpašības, ko cenšas ieaudzināt korporācija.
	Korporāciju kustības aizsācējvalstī Vācijā tādas neesot nevienas, arī kaimiņiem igauņiem izveidotas tikai dažas.
LU ievieš trīsgadīgas bakalaura programmas
Evija Cera,  NRA  09/04/04     Lai veiksmīgāk pielīdzinātu Latvijas Universitātē (LU) iegūstamo izglītību citu Eiropas Savienības valstu augstskolās iegūtajai augstākajai izglītībai un padarītu studijas efektīvākas, LU pakāpeniski sāk ieviest trīs gadus ilgas bakalaura un divus gadus ilgas maģistra studiju programmas.
	Trīs gadi līdzšinējo četru vietā, lai iegūtu bakalaura grādu, būs jāmācās tiem studentiem, kas šogad iestājušies baltu filoloģijas, klasiskās filoloģijas, komunikācijas zinātnes un bibliotēkas un informācijas zinātnes specialitātē. 
	Pilnībā uz trīsgadīgu bakalaura programmu jau pārgājuši biologi un vācu valodas filologi. Arī māszinību un farmācijas specialitātē bakalaura studiju programma apgūstama trīs gados.
	Paredzēts, ka no nākamā mācību gada šīs izmaiņas skars topošos ekonomistus un juristus, kā arī, iespējams, vairāku dabaszinību programmu, arī Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātes studentus.

Kultūra

Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  09/07/04     Arhitektu namā vakar atklāja Izraēlas mākslinieces Talias Traininas gleznu izstādi The Tragic Gaze. Izstāde pēta Rīgu tās traģēdijas kontekstā - atrasties spriedzē starp atmiņu un aizmirstību. 
	Galerijā Bastejs kopš vakardienas skatāma Ālandu salās (Somija) dzīvojoša britu izcelsmes fotogrāfa Endija Hornera darbu izstāde Terra Borealis (ziemeļu zeme). Starptautiski atzītais dabas fotogrāfs sērijas veltījis pēdējos sešus gadus, iemūžinot Ziemeļvalstu ainavas: Dānijas zaļojošos dižskābaržu mežus, Norvēģijas kalnu virsotnes u.c.
	Galerijā Mākslas dārzs šodien atklāj mākslinieces Dinas Ābeles zīmējumu izstādi. Ekspozīcijā apskatāmi lielformāta ogles zīmējumi uz audekla. Mākslinieces darbiem raksturīgs perfekts, atraisīts zīmējums, līdzsvarota kompozīcija, tonāls formas risinājums. Autore īpaši pievērsusies aktu zīmējumiem uz audekla. 
	Galerijā BonhanS.S šodien atklāj mākslinieka Aivara Vilipsona grafiku izstādi Vilips˙ns lido atkal. Gluži kā tas vīriņš ar propellerīti, mākslinieks atkal lido savu līniju līkumos, biezumos un ritmos variējot starp ornamentalitāti un tieksmi pēc ķermeniskām kaislībām, priecējot erotiskās mākslas piekritējus.
	Latvijas Vēstures muzejā 8. septembrī atklās izstādi Ai, padomju saule! Padomju varas simboli un padomju cilvēka sapņi. Izstāde atspoguļo salīdzinoši neseno laika posmu no 1940. līdz 1991. gadam, kas ir neatņemama Latvijas vēstures mantojuma sastāvdaļa. Tas bija laiks, kad visas dzīves jomas tika reglamentētas saskaņā ar PSKP CK lēmumiem un pakļautas atklātām un slēptām kontroles formām. 
	Rīgas galerijā šodien atklāj izstādi, kas veltīta galerijas 12. dzimšanas dienai. Izstādes ekspozīciju veido divdesmit deviņu mākslinieku darbi. Ilmārs Blumbergs, Ivars un Helēna Heinrihsoni, Līga Purmale, Ritums Ivanovs, Ģirts Muižnieks, Henrihs Vorkals, Auseklis Baušķenieks un citi ievērojami mākslinieki Rīgas galerijā piedzīvojuši ne vienu vien personālizstādi. 
	Agijas Sūnas galerijā 9. septembrī atklās mākslinieces Līgas Jukšas gleznu un zīmējumu izstādi Lietas starp mums. Induļa Zariņa prēmijas laureātes (2000) darbiem piemīt barokāla ekspresija, kur iepriekš iepazītos bībeliskos sižetus šobrīd sāk aizstāt simboliski tēli un ikdienišķākas parādības, tomēr nezaudējot savos darbos saikni ar reliģiju.
	Kultūras un tautas mākslas centrā Ritums 10. septembrī atklās tautas lietišķās mākslas studijas Bārbele 35 gadu jubilejas izstādi. Studija dibināta 
	1968./69. gadā kā rokdarbu pulciņš. Studijā darbojas 32 dalībnieki, kas apgūst rokdarbus. Kopš 1991. gada studiju vada Dagmāra Prīberga.
	Valsts Mākslas muzejā 10. septembrī atklās mākslinieka Eduarda Kalniņa simtgadei veltītu izstādi. Par latviešu glezniecības vecmeistara Eduarda Kalniņa (1904-1988) - ievērojama ainavista un marīnista - pazīšanas zīmēm kļuvušas pelēcīgās Baltijas jūras un piekrastes ainavas, populārākie figurālie darbi - Plostnieki (1935), Jaunās buras (1945), Latviešu zvejnieki Atlantijā (1957), un sulīgi gleznotās klusās dabas ar jūras veltēm. Līdz ar simtgades izstādi tiek prezentēts vēl viens projekts - Virtuāla izstāde, ko varēs aplūkot interneta mājas lapā <http://www.lvarhivs.gov.lv>.
	Rīgas Latviešu biedrības nama Baltajā zālē apskatāma Klāva Veinbaha un Jura Kakša gleznu izstāde Brāļi no Pārdaugavas. Izstādē aplūkojamas mākslinieku gleznotās Pārdaugavas ainavas, klusās dabas, arī grafikas un skulptūras, jo abi brāļi ir tēlnieki, kas pievērsušies glezniecībai.
Dzejas viesu brošūra
Ilze Zveja,  NRA  09/07/04     Iznākusi Latvijas Rakstnieku savienības izdotā brošūra man māli mutē, kurā apkopota 2004. gada Dzejas dienu viesu dzeja. Krājumā pa trim dzejoļiem no dāņiem Pias Tafdrupas un Mortena Sendergora, islandiešu dzejnieka Hrabna Andresa Hardara dēla, norvēģu dzejniekiem Jāna Ērika Volda un Erlinga Kitelsena, zviedriem Marī Lundkvistas un Ārnes Jūnsona, leišu dzejnieka Antana Jonīna, kā arī ukraiņiem Jurija Zavhorodnija, Hrihorija Štoņa un Jurija Sadlovska. Dzejoļi brošūrā atrodami gan oriģinālvalodā, gan atdzejoti.
	11 viesdzejnieku darbus apkopojis Ronalds Briedis, dāņu, islandiešu, norvēģu, ukraiņu dzejnieka J. Sadlovska dzeju atdzejojis K. Skujenieks, zviedru - Juris Kronbergs, lietuvieša - Pēters Brūveris, ukraiņu J. Zavhorodnija un H. Štoņa dzeju - Māris Salējs. Priekšvārdu rakstījis K. Skujenieks. Bezmaksas brošūru interesenti var saņemt Rakstnieku savienībā Dzejas dienu 2004 Viesu vakarā 10. septembrī pulksten 20 Rīgas Latviešu biedrības nama Kamīnzālē.
Latvijas Nacionālā opera sāks 86. sezonu
Ilze Zveja,  NRA  09/08/04     11. septembrī ar galā koncertu Valkā sāksies Latvijas Nacionālās operas 86. sezona. Koncertā piedalīsies LNO solisti Kārlis Zariņš, Sergejs Jēgers, Jānis Apeinis, Kristīne Opolais, kā arī Nadja Kurmena (Igaunija) un J. Vītola 3. starptautiskā vokālistu konkursa III vietas ieguvējs un LNO īpašās balvas ieguvējs Kosts Smorigins (Lietuva), LNO koris un orķestris; pie diriģenta pults stāsies teātra galvenais diriģents Andris Nelsons.
	Izrāžu sezonu LNO sāks 24. septembrī ar D. Šostakoviča baleta Gaišais strauts iestudējumu, ko veido Maskavas Lielā teātra galvenais baletmeistars Aleksejs Ratmanskis. Iestudējuma diriģents Normunds Šnē, scenogrāfi Iļja Utkins un Jevgeņijs Morozovs, kostīmu māksliniece Jeļena Morkovskaja. Galvenajās lomās - Jūlija Gurviča, Margarita Demjanoka, Viktorija Jansone, Elza Leimane, Baiba Kokina, Aleksejs Avečkins, Sergejs Neikšins, Pāvels Vasiļčenko, Sergejs Martinovs u.c. 
	Jau septembrī LNO producētajiem kompaktdiskiem pievienosies baritona Pētera Grāveļa solodisks, kas veltīts dziedoņa 85 gadu dzimšanas dienas atcerei. Šajā sezonā tiks izdoti arī tenora Aleksandra Antoņenko un soprāna Kristīnes Gailītes solodiski, kas ierakstīti ar LNO orķestri un diriģentu Andri Nelsonu.

Citas ziņas

Doma baznīcas situācija kļūst cerīgāka
Sandris Vanzovičs,  NRA  09/03/04      Saeima ceturtdien pirmajā lasījumā atbalstīja Rīgas Doma likumprojektu, kas paredz, ka valsts un Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca baznīcas ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumus finansēs līdzīgās daļās.
	Rīgas Doma evaņģēliski luteriskās draudzes piekšnieks Kaspars Upītis Neatkarīgajai atzinīgi novērtēja parlamenta pieņemto lēmumu, sakot: "Pozitīvi ir tas, ka darbi turpinās."
	Saeimas akceptētajos budžeta grozījumos Doma baznīcas bojājumu pētījumiem atvēlēti 110 900 lati, vēl aptuveni 12 000 latu paredzēti inženierkomunikāciju atslēgšanai, bet 19 000 latu - kompensācijai par Rīgas Domā nenotikušajiem koncertiem. Lai gan šie līdzekļi vēl nav saņemti un likumprojekts nav akceptēts, līdztekus turpinās pētījumi par baznīcas tehnisko stāvokli, teica K. Upītis.
	Pašlaik jau veikti ģeoloģiskie urbumi baznīcā un apkārt tai, tiks pētīts arī gruntsūdeņu līmenis. Ar radiolokācijas metodi noskenētas divas bīstamākās kolonnas un baznīcas grīda. Šīs izpētes rezultāti gaidāmi oktobrī. K. Upītis stāstīja, ka speciālistu hipotēzes par plaisu rašanos baznīcas rietumu fasādē esot visdažādākās: varbūt tornis izrādījies par smagu, varbūt savulaik par vēlu aizrakta būvbedre utt. To visu palīdzēs noskaidrot detalizētāka izpēte. 
	Draudzes priekšnieks gan atturējās minēt, vai baznīcas konstrukciju bojājumi turpina progresēt - to monitorings vēl tiek tikai plānots. "Ar aci" šķietot, ka rietumu puses sienām klājas aizvien bēdīgāk un arī tornis sēžas. K. Upītis informēja, ka notikusi "parazītkonstrukciju" atslēgšana, tas ir, noņemtas pret velvēm atbalstītās skaņu ierakstu sistēmas.
Sākta pāļu dzīšana hokeja hallei
DELFI  09/06/04     Šodien, 6. septembrī, turpinot lielās halles būvdarbus 2006. gada pasaules čempionātam hokejā Skanstes ielā, būvlaukumā ir uzsākta pāļu dzīšana, portālam "Delfi" pavēstīja uzņēmumā "Merks". 
	Darbus saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar halles būvnieku SIA "Merks", veic kompānija "BMGS". Pašlaik Skanstes ielas būvlaukumā ir sākuši strādāt divi "BMGS" pāļu dzinēji. 
	Tuvākajā laikā "Merks" turpinās arī būvlaukuma sagatavošanas darbus. Saskaņā ar projektu oktobrī tiks uzsākta halles pamatu betonēšana u.c. celtniecības darbi. Lielo ledus halli 2006. gada pasaules čempionātam hokejā "Merks" apņēmies uzbūvēt līdz 2006. gada februārim.
Strīkeri sodīs par huligānismu
Toms Ārmanis, speciāli Neatkarīgajai  09/06/04     Pasaules kausa izcīņas atlases spēlē starp Latvijas un Portugāles izlasi laukumā izskrējušajai meitenei piemēros administratīvo atbildību par sīko huligānismu.
	Par sīko huligānismu var sodīt ar naudassodu no 25 līdz 50 latiem vai piemērot administratīvo arestu uz laiku līdz 15 diennaktīm. Par soda piemērošanu Latvijas iedzīvotājai Lienei (1985) lems Rīgas administratīvā komisija. Savukārt, kā informēja Latvijas Futbola federācijas ģenerālsekretārs Jānis Mežeckis, Latvijai par šīs meitenes skrējienu Starptautiskajai futbola federācijai būs jāmaksā soda nauda piecu līdz desmit tūkstošu dolāru apmērā. Šis ir pirmais gadījums Latvijas sporta vēsturē, kad sacensības pārtrauc, jo laukumā izskrien kails vai puskails cilvēks, tā sauktais strīkers. Neatkarīgā sazinājās ar galveno notikuma vaininieci - meiteni, kuru draugi un paziņas pazīst kā Zemeni.
	- Kāpēc tas bija vajadzīgs?
	- Sauc to, kā gribi, par jaunības dullumu vai cenšanos visu izmēģināt... Pat īsti nevaru pateikt, kāds bija iemesls. Varbūt tā ir sava veida māksla, savs izpausmes veids.
	- Varbūt veids, kā padarīt sevi sabiedrībā atpazīstamu?
	- Nē! Noteikti tas netika darīts ar mērķi kļūt slavenai vai tādā veidā kaut ko iegūt.
	- Tu droši vari uzskatīt sevi par šīs kustības aizsācēju Latvijā, jo līdz šim nekā tamlīdzīga savām acīm nebijām redzējuši.
	- Es to darīju, zinot, ka kaut kas tāds pie mums notiks pirmo reizi, taču tas nenozīmē, ka es gaidu kaut kādu attīstību vai sekotājus.
	- Tātad tā vairs nedarīsi?
	- Noteikti nē! Negrasos kļūt par Latvijas vadošo strīkeri.
	- Kā nokļuvi uz laukuma?
	- Protams, kaut kādi sagatavošanās darbi tika veikti, bet nekas nopietns. Piegāju pie reklāmas izkārtnēm laukuma malā un vienkārši pārlēcu. Cik tur tā darba!
	- Portugāles izlases treneris puspajokam izteicās, ka tava parādīšanās kļuva par spēles pagrieziena punktu...
	- Ja man kaut kā ir žēl, tad tā, ka Latvija zaudēja. Ja godīgi, mazliet vainīga jūtos, bet tas nebija mans mērķis. Par to gan gribētu atvainoties - tiešām tā negribēju.