K a s   j a u n s	
Nr. 361:   2004.g. 26. augusts - 1. septembris	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Latvijai jāpalīdz trūcīgākām valstīm
DELFI  08/27/04    Latvijas Republikas Ārlietu ministrijas (ĀM) un Apvienoto Nāciju Attīstības Programmas (UNDP) Latvijā pasūtītā sabiedriskās domas pētījuma rezultāti rāda, ka divas trešdaļas Latvijas iedzīvotāju atbalsta attīstības palīdzības sniegšanu trūcīgākām un mazāk attīstītām valstīm ar mērķi veicināt šo valstu sociālo un ekonomisko attīstību, portālam "Delfi" pastāstīja ministrijā. 
	Gatavojot attīstības sadarbības politikas plānu, ĀM noskaidroja sabiedrības vērtējumu par Latvijas apņemšanos sniegt atbalstu citām pasaules valstīm. Ar UNDP un Kanādas starptautiskās attīstības aģentūras (CIDA) atbalstu šā gada jūnijā sabiedriskās domas pētījumu centrs SKDS veica iedzīvotāju aptauju, kurā noskaidroja attieksmi pret attīstības palīdzības sniegšanu citām valstīm. Pētījuma laikā tika apzināti arī prioritārie atbalsta reģioni un palīdzības sniegšanas veidi. 
	Kā rāda pētījuma rezultāti, tad līdzās tradicionālajai palīdzības sniegšanas formai - humanitārai palīdzībai, iedzīvotāji pozitīvi vērtē attīstības palīdzības sniegšanu - Latvijas zināšanu un pieredzes nodošanu valstīm, kas vēl tikai atrodas sabiedrības demokrātisku reformu procesā un veido tirgus ekonomiku. Kopumā šādas palīdzības sniegšanu atbalsta 67% Latvijas iedzīvotāju. Kā prioritāros sadarbības reģionus iedzīvotāji minējuši Neatkarīgo valstu savienības (NVS) valstis, piemēram, Gruziju, Uzbekistānu (27% aptaujāto), kā arī Āfrikas valstis (18% aptaujāto) un Balkānu valstis (16% aptaujāto). 
	Veiktā pētījuma rezultāti ņemti vērā, izstrādājot Latvijas Republikas attīstības sadarbības politikas rīcības plānu 2005.gadam, kuru drīzumā skatīs Ministru kabinets. Plāna ietvaros paredzēts realizēt sadarbības projektus ar demokrātisko reformu procesa valstīm, kurām Latvijas valstiskā un nevalstiskā sektora uzkrātā pieredze un zināšanas var būt noderīga. 
'Moody's' saglabā 
līdzšinējo Latvijas kredītreitingu
DELFI  08/27/04    Saskaņā ar starptautiskās kredītreitingu aģentūras "Moody's" ceturtdien, 26.augustā publicēto informāciju, Latvijas kredītreitings ilgtermiņa saistībām ārvalstu valūtā un vietējā valūtā paliek pašreizējā līmenī A2 ar stabilu nākotnes vērtējumu, portālam "Delfi" pastāstīja Finansu ministrijā. 
	"Moody's" ziņojumā par Latviju norāda, ka Latvijas augsto un stabilo reitingu nodrošina veiksmīgā attīstība pēdējos trijos gados, zemais un labi vadāmais valsts parāds un nostiprinātā finanšu sistēma. Tāpat aģentūra atzinīgi novērtē valstī veiktās strukturālās reformas un konsekvento integrāciju Eiropas Savienībā. Turklāt šī noteiktā virzība saglabājusies, neraugoties uz salīdzinoši biežajām valdības maiņām, norāda "Moody's". 
	Taču, pēc aģentūras viedokļa, valsts joprojām paliek jūtīga pret ārējiem šokiem, neskatoties uz visiem līdzšinējiem Latvijas sasniegumiem. Šādu viedokli aģentūra pamato ar lieliem nerezidentu depozītu apjomiem, ievērojamo importa pārsvaru pār eksportu un maksājumu bilances tekošā konta negatīvo saldo. 
	Kredītreitingu aģentūru "Fitch Ratings" un "Standard & Poor's" Latvijai piešķirtais kredītreitings ilgtermiņa saistībām ārvalstu valūtā ir A-. 
Latvijas jaunieši piketā 
protestē pret Lukašenko režīmu Baltkrievijā 
LETA  08/27/04    Apmēram 25 līdz 30 jaunieši no dažādām Latvijas sabiedriskajām un politiskajām organizācijām šodien pie Baltkrievijas vēstniecības Rīgā piketēja pret Baltkrievijas prezidenta Aleksandra Lukašenko režīmu valstī.
	Piketa dalībnieki bija tērpušies cietumnieku kostīmos un ar uzliktiem roku dzelžiem soļoja ap dzeloņstiepļu nožogojumu. Tādējādi jaunieši solidarizējās ar baltkrievu brīvības cīnītājiem, Lukašenko opozicionāriem, kuri vienlaikus šodien izvērš protesta akcijas Baltkrievijas galvaspilsētā Minskā, aģentūrai LETA sacīja Latvijas nacionālās komisijas "Rietumu krievi" prezidents Dmitrijs Nikolajevs. 
	Kā novērojām, pie piketētājiem neviens no Baltkrievijas vēstniecības tā arī neiznāca. Šis pasākums notika bez starpgadījumiem, izņemot atsevišķus savādāk domājošo izteiktos iebildumus. 
	Piketa publiskās akcijas "Par brīvu Baltkrieviju" dalībnieki turēja rokās plakātus ar uzrakstiem krievu un latviešu valodā - "Par brīvu Baltkrieviju", "Lukašenko - pēdējais Eiropas diktators", "Brīvību Mariņičam!" u.c. 
	Pēc piketa organizatoru domām, par prettiesisko un antidemokrātisko režīmu Baltkrievijā liecina arvien pieaugošās valsts varas represijas gan pret konkrētām personām, gan pret neatkarīgiem masu medijiem un sabiedriskajām organizācijām, piemēram, žurnālistiem un medijiem tiek piespriests sods vairāku desmit tūkstošu ASV dolāru apmērā par rakstu, kurā kritizēta valdība. No Baltkrievijā apmēram 1500 reģistrētiem masu medijiem aptuveni 20 ir neatkarīgi, no kuriem 19 ir izvirzītas dažādas apsūdzības, kas tuvākajā laikā draud beigties ar licences atņemšanu un slēgšanu. 
	Gājuši bojā un bez vēsts pazuduši cilvēki, kas iedrošinājušies nostāties pret oficiālo varu, piemēram, opozīcijas līderis, Lukašenko atstādināšanas iniciators 1996.gadā Genādijs Karpenko, Viktors Gončars, kurš 1999.gadā vēlējās kandidēt prezidenta vēlēšanās, televīzijas žurnālists Dmitrijs Zavadskis un daudzi citi. 
	Piketu organizēja LTJK, un tajā piedalījās pārstāvji no Latvijas Transatlantiskās organizācijas, Latvijas Nacionālās komisijas "Rietumu krievi", partijas "Jaunais laiks" un Tautas partijas jauniešu organizācijām, kā arī "Eiropas kustības Latvijā". 
Latvijai vēl divi olimpiskies sudrabi
LETA  08/30/04    Pieccīņniece Jaļena Rubļevska piektdien piektdien Atēnās izcīnīja olimpisko sudraba medaļu modernajā pieccīņā, savukārt šķēpmetējs Vadims Vasiļevskis sestdien Atēnu olimpiskajās spēlēs sensacionāli izcīnīja sudraba medaļu. Latvijai tā ir jau ceturtā sudraba medaļa Atēnu olimpiskajās spēlēs. 
Irākā apšauda mūsējos
LETA  08/31/04    Pagājušajā naktī Irākā, netālu no Hillas, apšaudīts Latvijas kontingenta karavīru apsargāts objekts. Neviens no Latvijas bruņoto spēku karavīriem apšaudē nav cietis. Kā pastāstīja Nacionālo bruņoto spēku preses virsnieks Uldis Davidovs, apšaude notikusi latviešu apsargātā objektā pie viena no tiltiem. Jau ziņots, ka iepriekšējais uzbrukums Latvijas kareivjiem notika naktī uz 27. jūliju netālu no Hillas bāzes patrulēšanas laikā.
Jauni vēstnieki ASV un NATO
Aija Lulle,  NRA  09/01/04      Šonedēļ beidzot ārlietu ministrs Artis Pabriks oficiāli apstiprināja jau ilgu laiku neoficiāli minēto, proti, ir jauni vēstnieki ASV un NATO. Uz Vašingtonu dosies pašreizējais Ārlietu ministrijas (ĀM) valsts sekretārs Māris Riekstiņš, bet līdzšinējā vēstnieka ASV Aivja Roņa ceļi vedīs uz NATO galveno mītni Briselē.
	Intervijā Latvijas Avīzei A. Pabriks atklāja, ka M. Riekstiņš ir izraudzīts par vēstnieku ASV. "Ņemot vērā posteņa nozīmību, esmu piedāvājis Mārim Riekstiņam kļūt par vēstnieku Amerikas Savienotajās Valstīs. Viņš šo piedāvājumu ir pieņēmis," sacīja ārlietu ministrs. "Vēl jānotiek formalitāšu saskaņošanai, bet domāju, ka novembra beigās varētu sākt darbu ASV," Neatkarīgajai sacīja M. Riekstiņš.
	Viņš, atrazdamies valsts sekretāra amatā 11 gadu, ir uzstādījis rekordu, jo tik ilgi nozīmīgajā amatā nav strādājis neviens ĀM valsts sekretārs, arī neatkarīgajā Latvijā pirms II pasaules kara.
	A. Ronis, kuram ir beidzies darbības termiņš ASV, rotācijas kārtībā ieņems vēstnieka amatu Latvijas pārstāvniecībā NATO. Līdz šim vēstnieks NATO bija Imants Lieģis. "Dažas dienas vēl strādāšu vēstnieka amatā ASV," telefonsarunā no Vašingtonas Neatkarīgajai sacīja A. Ronis. "Vēl ir jātiekas ar prezidenti. (..) Domāju, ka tas varētu notikt septembra otrajā pusē," sacīja pašreizējais vēstnieks ASV. 
	Kā būtiskāko sasniegumu vēstnieka ASV amatā A. Ronis min to, ka varējis "īstenot Valsts prezidentes redzējumu par Latvijas un ASV attiecībām". "Varēju būt kopā ar mūsu tautu Latvijā un latviešiem Amerikā, kad ASV Senāts vienbalsīgi deva Latvijai savas drošības garantijas līdz pat atlikušās vēstures beigām," A. Ronis īpaši atzīmē ASV atbalstu Latvijas uzņemšanai NATO.
	Vēstnieku kandidatūras amatā apstiprina Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, kura viņiem pasniedz akreditācijas vēstuli. Pašlaik atklāts jautājums ir par nākamo ĀM valsts sekretāru. "Māris Riekstiņš jau šogad sāks darbu vēstnieka amatā ASV. Paralēli tam vai nedaudz agrāk tiks nosaukts arī jaunā valsts sekretāra vārds. Pašlaik šis jautājums tiek apspriests," sacīja ārlietu ministra preses sekretāre Dagnija Stuķēna.

Valdība un partijas

Par labu Ūdrei Emsis 
izšķīries aizkulišu sarunās ar Barrozu
LETA  08/26/04    Izvēloties topošās Eiropas komisāres Ingrīdas Ūdres (ZZS) kandidatūru, tika ņemta vērā saruna ar Eiropas Komisijas (EK) prezidentu Žozē Manuelu Durau-Barrozu, kurā prezidents norādījis, ka Latvijas komisāram jābūt sievietei un tā visdrīzāk saņems ar ekonomiku saistītu portfeli, LTV raidījumā "Kas notiek Latvija" atzina premjers Indulis Emsis (ZZS). 
	Emsis ar trim komisāra kandidātu CV - Ūdres, Sandras Kalnietes un ekonomikas ministra Modra Lujāna (LPP) - pirms nominēšanas bija devies uz Briseli, lai apspriestu ar Barrozu Latvijas kandidatūras. "Barrozu uzreiz lika saprast, ka Lujānu es varu "atstāt portfelī"," sacīja Emsis, paskaidrojot, ka priekšroka esot bijusi dāmām. Apspriežot kandidatūras un spriežot par portfeļiem, Barrozu esot norādījis, ka "ārlietas jums neredzēt", apgalvoja Emsis. 
	Barrozu esot teicis: ja Latvija izvirzīs sievieti, tad saņems ietekmīgu portfeli, kas saistīts ar ekonomiku. 
	"Man bija divas kandidatūras, ja mēs ejam humanitārajā virzienā, piemēram, ārlietās, es būtu izvēlējies Kalnieti, ja ekonomikā un finansēs - Ūdri," sacīja Emsis. "Latvijas interesēs ir ar ekonomiku saistīts komisārs, un, uzzinot, ka visdrīzāk saņemsim ar ekonomiku saistītu portfeli, izvēlējos Ūdri, kas šajā sfērā ir kompetentāka," skaidroja premjers. 
	Ūdre raidījumā norādīja, ka ar presi varējusi tikties tikai pēc Barrozu preses konferences, kurā komisārs nosauca jauno komisāru sastāvu un to portfeļus. Savukārt Tautas partijas (TP) frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis pauda neizpratni, kāpēc Emsis par saviem apsvērumiem nav informējis koalīcijas partnerus. Emsis būtu nominējis Ūdri, pat ja TP būtu pametusi valdību, ir pārliecināts Kalvītis. 
	Partijas "Jaunais laiks" (JL) Eiroparlamenta deputāts Valdis Dombrovskis norādīja, ka Kalniete ir bijusi "neērta" Krievijai. JL noteikti būtu izvirzījusi profesionālu kandidātu, kas neizraisītu sabiedrības protestu. Savukārt sabiedrības par atklātību "Delna" vadītājs Roberts Putnis bija neizpratnē, kapēc Emsim bija nepieciešamas 20 dienas, lai sabiedrībai izskaidrotu savu izvēli. Emsis to skaidroja ar norunu ar Barrozu. 
Budžetu groza ar jurkāniešu atbalstu 
Ināra Egle,  Diena  08/27/04     Ar 62 balsīm par Saeima ceturtdien pieņēma šā gada valsts budžeta grozījumus, kas papildus sadala 65,8 miljonus latu, no tiem lielākās summas atvēlētas lauksaimniekiem, pašvaldību investīciju projektiem un mērķdotācijām, pedagogu algu palielināšanai, veselības aprūpei. Lielāko piešķirto summu vidū ir atbalsts Latvijas Pirmās partijas vadītās Ekonomikas ministrijas ierosinājumam miljonu latu atvēlēt tūrisma politikas īstenošanai, ko paredzēts tērēt aptuveni simt Latvijas baznīcu sakārtošanai. Savukārt deputāti noraidīja gandrīz visus opozīcijā esošā Jaunā laika priekšlikumus, ieskaitot miljonu latu kompensācijām, lai samazinātu spriedzi pēc īres griestu atcelšanas. Budžeta komisijas priekšsēdis Gundars Bērziņš (TP) ir pārliecināts, ka izdosies iekļauties 2% deficīta robežās, ņemot vērā ievērojamos ieņēmumus.
	Par budžeta grozījumiem balsoja deputāti no koalīcijas partijām, opozīcijā esošās Tautas saskaņas partijas un PCTVL, kā arī Sarmīte Ķikuste no JL. Citādi JL frakcija un Sociālistiskā partija balsoja pret grozījumiem, bet TB/LNNK atturējās. S.Ķikuste žurnālistiem teica - JL ir demokrātiska partija, tāpēc deputāte cer, ka JL nevērsīsies pret viņu, kas atbalstīja Latgales attīstību.
	Jau sēdes sākumā bija skaidrs, ka koalīcijai nav jāraizējas par vairākuma atbalstu budžeta grozījumiem, jo valdības partijas balsoja par visiem Tautas saskaņas partijas priekšlikumiem, kuriem tika piešķirti 227 000 latu. Šī summa bija līdzīga tai, ko saņēma S.Ķikustes ierosinājums atvēlēt 298 000 latus Daugavpils slimnīcas infekcijas nodaļas pārvietošanai. To gan pieteica valdības vārdā, taču sēdē G.Bērziņš uzsvēra, ka valdība noteica citu ieņēmumu avotu. Līdzīgi 45 000 latu deputāti piešķīra Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam, ko ierosināja JL deputāts Ainārs Latkovskis. Atbalstu guva arī JL priekšlikums piešķirt 91 000 latu Rēzeknes rajona Adamovas internātskolai. 
	Lielāko piešķirto summu vidū ir arī miljons latu tūrisma politikas īstenošanai, kas tāpat kā visi pārējie izdevumi jāapgūst šā gada budžeta ietvaros. Ekonomikas ministrs Juris Lujāns (LPP) Dienai skaidroja, ka šie līdzekļi ir paredzēti sakrālā tūrisma attīstībai, lai sakārtotu aptuveni simt Latvijas baznīcas, kas esot pirmais objekts katrā vietā, ko vēlas aplūkot tūristi. Pašvaldību investīciju projektiem valdība atrada iespēju papildus no maksājumiem par valsts kapitāla izmantošanu piešķirt 11,4 miljonus latu. Vēl šim mērķim 1,5 miljonus latu paredzēja arī no Saeimā sadalāmās summas, kuru pēc saviem ieskatiem sadalīja valdības frakcijas. Ja TP un LPP tos bija pieteikušas kā frakcijas ierosinājumus un vēlētāji nekad neuzzinās, piemēram, ka Raimonds Pauls (TP) ir ierosinājis piešķirt 48 000 latu Grenctāles kultūras namam, ZZS deputāti savus priekšlikumus bija iesnieguši individuāli, un daļā gadījumu tie skāra tās teritorijas, ar kurām viņi ir saistīti.
	Debatēs dominēja opozīcijā esošā JL frakcijas deputāti, īpaši Kārlis Šadurskis, kuri, par spīti paredzamajam noraidījumam, aizstāvēja savus priekšlikumus - vēl jo vairāk tāpēc, ka līdzīgus ierosinājumus bija pieteikusi arī valdība un tie tika atbalstīti. Taču debašu vētru izraisīja JL ierosinājums par kompensācijām pēc īres griestu atcelšanas, uzrādot jaunas domstarpības starp JL un TP. Jānis Lagzdiņš (TP) izteica nožēlu, ka JL un TP viens otru apkarojot tādos jautājumos, kas ir visu iedzīvotāju interesēs, nobažījies, kā partijas varētu strādāt vienā valdībā. Uz to Ingūna Rībena atbildēja: "Piekrītu, ka sadarbība ar TP varētu būt diskutējama, jo tā ne tuvu nav tā organizācija, kas var lepoties ar nevainojamu reputāciju. Lai atceramies visas ofšoru lietas, 29 miljonu vekseļus, pārtikas uzņēmumu mīklainās privatizācijas, mazās HES, digitalizācijas lietas, Mākoņus..." TP frakcijas priekšsēdis Aigars Kalvītis, lūgts vērtēt abu partiju attiecības šīs sēdes kontekstā, atzina, ka negribot atbildēt ar to pašu, bet tas, ka "viņi uztaisīja kašķi uz līdzenas vietas, liek padomāt, kā būs, diendienā kopā strādājot".
NVO izlīgst ar prezidenti 
Dita Arāja,  Diena  08/28/04    Nevalstiskajām organizācijām (NVO) ir tiesības izteikt savu viedokli un iesaistīties lēmumu pieņemšanā. Šādu kopīgu viedokli piektdien formulēja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga un NVO pārstāvji, diskusijā Rīgas pilī apmainoties domām par to, kā katrs saprot pilsoniskas sabiedrības uzdevumus. Tomēr vēl pirms diskusijas piektdienas rīta intervijā Latvijas radio prezidente atzinusi - NVO drīkst izteikt savu viedokli konkrētā jautājumā, tomēr nedrīkst skart deputāta imunitāti, jo "atsevišķām amatpersonām prasīt, lai tās atkāpjas, būtu rīkoties pret Satversmes garu". 
	Gandrīz trīs desmiti NVO pārstāvju, dažādi formulējot jautājumus, mēģināja noskaidrot, cik plašas, pēc prezidentes domām, ir NVO darbības iespējas. Šāds jautājums viņiem bija radies, kad V.Vīķe-Freiberga, kritizējot NVO protestus pret Ingrīdas Ūdres (ZZS) necaurskatāmo nominēšanu eirokomisāra amatam, paziņoja - NVO nedrīkst prasīt amatpersonas atkāpšanos. 
	NVO centra eksperte Zinta Miezaine prezidentei skaidroja, ka NVO leģitīmās tiesības ir pēc savas iniciatīvas iesaistīties lēmumu pieņemšanā, prasīt informāciju no amatpersonām un arī pamatoti tās kritizēt. Uz to prezidente, kas sarunā sacīto dāsni ilustrēja ar piemēriem no savas dzīves, atbildēja ar izklāstu par viņas nu jau paseno tikšanos ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu. Tur jau pašā sākumā esot bijis skaidrs, ka abu valstu galvu viedokļi konkrētos jautājumos nesakrīt, tāpēc "jāsamierinās, ja amatpersonas lēmums nesakrīt ar manējo", teica prezidente, gan nekonkretizējot, ko tieši viņa ar to domā. Sabiedriskajā radio piektdienas rītā viņa pauda: "Tomēr Satversmē ir arī ierakstīts, ka, ja tauta ir atklātās un atzītās vēlēšanās ievēlējusi savus priekšstāvjus, tad viņi bauda imunitāti. Līdz ar to vienalga, vai viņi kādam patīk vai nepatīk, (..) protestiem nav nekāda īpaša svara." Pēc prezidentes sapratnes, šādi protesti uzskatāmi par politisku aģitāciju, un NVO šādas aktivitātes neesot pieļaujamas. 
	Sarunā ar NVO tik konkrēti jautājumi par amatpersonu demisijas prasīšanu netika skarti, tomēr sabiedrības par atklātību Delna valdes pārstāvis Valts Kalniņš lūdza prezidenti precizēt, kādās robežās, viņasprāt, NVO drīkst darboties. Uz to V.Vīķe-Freiberga atbildēja - likumu robežās, izņemot kādas partijas atbalstīšanu priekšvēlēšanu kampaņā. 
	Tomēr Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents Andris Gobiņš Dienai pauda nožēlu, ka "līdz galam netika izrunāts, cik nozīmīga ir NVO sargsuņa funkcija" un ka NVO ne tikai ar kritisku aci seko amatpersonu darbam, "bet arī uzkāpj druscītiņ spēcīgāk attiecīgajam politiķim". Viņaprāt, "šobrīd pārpratumi sabiedrībā vēl nav atrisināti". Diskusijas rosinātāja sabiedriskās politikas centra Providus direktore Vita Tērauda gan Dienai sacīja, ka saruna ar prezidenti devusi sajūtu, ka "lielos vilcienos mums tomēr ir kopīga izpratne par to, kādu lomu pilsoniska sabiedrība spēlē demokrātijā un kāda ir tās leģitīmā iespēja iesaistīties lēmumpieņemšanas procesos un valsts politikas veidošanā, tai skaitā valsts politikas kritizēšanā".
Pieaug atbalsts koalīcijā pārstāvētajai TP 
Ināra Egle,  Diena  08/28/04    No Induļa Emša (ZZS) valdības partijām saskaņā ar Latvijas faktu augustā veikto aptauju atbalsts ir palielinājies tikai Tautas partijai, kuras reitings no 7,3% jūlijā pieaudzis līdz 9,2% augustā. Tā ir pietuvojusies otrai populārākajai partijai TB/LNNK. Zaļo un Zemnieku savienības reitings ir palicis nemainīgs - 5,3%, savukārt Latvijas Pirmajai partijai tas samazinājies līdz 1,6%. Jau divus mēnešus tikpat kā nemainās opozīcijā esošā Jaunā laika popularitāte, kas augustā ir 16,9%. Ja Saeimas vēlēšanas notiktu rīt, 5% barjeru pārvarētu arī kreiso apvienība PCTVL, bet tuvu šai robežai ir LSDSP un TSP. Savukārt 23,3% pilsoņi nezinātu, par ko balsot.
	Latvijas faktu direktors Aigars Freimanis Dienai atzina, ka JL popularitātē "ir iestājies zināms sastingums, bet atbalsta samazināšanās TB/LNNK liecina, ka apvienības augstā popularitāte bija saistīta ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām". Tagad tēvzemiešu arī kā opozīcijas partijas aktivitāte esot padzisusi un TB/LNNK nav tik pamanāma kā sarunās ar TP iesaistītais JL. "Tautas partija nāk atpakaļ, demonstrējot aktivitāti un izskatoties vairāk vai mazāk kā pragmatisks spēks, kuram var uzticēties," sacīja sociologs.

Aicina atzīt okupāciju
Diena  08/30/04    Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) Palangā ikgadējā Baltijas valstu un ziemeļvalstu ārlietu ministru sanāksmē aicināja Krieviju atzīt Baltijas valstu padomju okupāciju 1940. gadā, informēja ārlietu ministra preses sekretāre Dagnija Stuķēna. Pabriks uzsvēra, ka Baltijas valstu okupācijas fakta atzīšana ir "ētiski svarīgs priekšnoteikums, lai uzlabotos Baltijas valstu attiecības ar Krieviju". 
	Latvijas ārlietu ministra aicinājums izraisīja lielu žurnālistu interesi un Pabrikam preses konferencē šajā sakarā tika uzdoti vairāki jautājumi. Ministri bijuši vienisprātis, ka Baltijas valstīm un ziemeļvalstīm ir jāsadarbojas Eiropas Savienības (ES) un citu starptautisku organizāciju kontekstā. Konferencē daudz tika runāts par ES attiecībām ar Krieviju. Vairāki runātāji atzina, ka līdz šim ES lielās valstis bieži vien savas ekonomiskās un politiskās problēmas ar Krieviju ir risinājušas divpusējos kontaktos. Pēc konferences dalībnieku domām, tas pasliktina ES iekšējo un ārējo drošību. 
	Pabriks sanāksmē arī rosināja ES paust savu viedokli par demokrātijas principu ievērošanu Ukrainā un Baltkrievijā. Sanāksmē piedalās Dānijas, Igaunijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas, Somijas un Zviedrijas ārlietu ministri. 
Prezidentes vīrs atsakās 
no iespējas nomāt zemi Jūrmalā 
Jānis Krastiņš,  Diena  08/31/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam (KNAB) vēl klusējot par darījuma likumību, Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vīrs Imants pēdējā brīdī atteicies no iespējas uz 99 gadiem nomāt vairāk nekā pushektāru lielu zemesgabalu kāpu aizsargjoslā Dubultos. Tagad katrs gribētājs var lūgt Jūrmalas domi iznomāt valsts pirmās amatpersonas ģimenei atvēlēto īpašumu, taču pašvaldības priekšsēdētājs Juris Hlevickis (LPP) neslēpj - "mums nav pienākuma iznomāt". Līdz ar to kāpas pakājē izdalītās vairāk nekā pusmiljona latu vērtās zemes nākotne varētu kļūt skaidrāka vienīgi pēc detaļplānojuma izstrādāšanas pēc vairākiem mēnešiem.
	Pusotras stundas pirms darba laika beigām pa ēkas sānu ieeju ieradies domē, prezidentes vīrs J.Hlevicka kabinetā pavadīja pārdesmit minūšu. 
	"Es izskaidroju, ka nevaru to [līgumu] parakstīt un atteicos no piedāvājuma," pēc tikšanās sacīja I.Freibergs. "Nav vēl tā KNAB atzinuma," viņš minēja galveno iemeslu, kas licis atteikties no pēdējo nedēļu laikā sabiedrībā daudz apspriestās iespējas nomāt vērtīgo īpašumu, kur pašlaik būvniecība nav atļauta. Nebūtu KNAB sāktās pārbaudes, I.Freibergs "droši vien" parakstītu līgumu, lai gan sava loma esot bijusi arī sabiedrības šaubām par viņa godaprātu. "Man nav šaubu, ka tas [darījums] ir likumīgs. Acīmredzot, citiem ir," viņš piebilda. Pēc J.Hlevicka teiktā, I.Freibergam mēnesī par zemi būtu jāmaksā aptuveni 270 latu.
	Pirmdiena bija pēdējā diena, kad I.Freibergs būtu varējis parakstīt nomas līgumu un līdz mūža beigām kļūt par saimnieku Blaumaņa ielā 15a - domes deputāti lēmumu par iznomāšanu vienbalsīgi pieņēma 30.jūnijā, nosakot, ka līgums noslēdzams divu mēnešu laikā. Ja tas netiek izdarīts, lēmums zaudē spēku. "Par nākotni - redzēsim. Mēs runājam par šo konkrēto gadījumu," I.Freibergs neatklāja, vai pēc KNAB atzinuma saņemšanas varētu vēlreiz lūgt domi iznomāt zemi.
	I.Freibergs Dienai jau iepriekš teica, ka vispirms vēlas uzklausīt KNAB viedokli par tā arī nenotikušā darījuma likumību. KNAB pie darba ķērās pēc sabiedrības par atklātību Delna lūguma pārbaudīt, vai I.Freibergs pie iespējas nomāt zemi nav ticis vienīgi "savas radniecības dēļ". Tā kā KNAB atzinumu sola tikai septembrī, I.Freibergs domes piedāvājumam pēdējā brīdī pateica nē. KNAB pārstāvis Andris Vitenburgs gan Dienai atzina, ka biroja lēmums nekādi neietekmētu jau noslēgtu līgumu, turklāt arī pats I.Freibergs vēl pirmdien pauda pārliecību, ka "tur nav nekā nelikumīga".
	Skaidra plāna, ko tagad darīt ar aizpērn izveidoto īpašumu, domei nav. "Ja būs iespējams mainīt lietošanas mērķi, tad mainīsim, ja ne, tad tā paliks dabas pamatne," pirmdien sacīja J.Hlevickis un piebilda, ka zemei "var būt cits nomnieks, var būt tas pats nomnieks, bet visa procedūra būs jāiziet no jauna". Tas nozīmē, ka jau tagad katrs gribētājs var doties uz pašvaldību ar lūgumu iznomāt 5884 kvadrātmetrus lielo īpašumu. Saņemot vairākus piedāvājumus, domei būtu jārīko izsole, taču J.Hlevickis neslēpa - deputāti varētu izlemt vismaz pagaidām zemi vispār neiznomāt un atstāt pašvaldībai. Patlaban tiek izstrādāts jauns detālais plānojums, kurš arī noteiks, vai kāpu zonā taps jauna ēka vai ne.
Dramatiski krītas 
prezidentes un Saeimas spīkeres reitings 
Dita Arāja,  Diena  08/31/04    Nozīmīgu daļu sabiedrības atbalsta augustā zaudējušas abas valsts galvenās amatpersonas: Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vērtējums noslīdējis no 47,2 punktiem uz 33,6, Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres (ZZS) - no 12 līdz mīnus 22. To apliecina socioloģiskās firmas Latvijas fakti (LF) 13.-24.augusta aptaujas dati. 
	LF direktors Aigars Freimanis abu amatpersonu reitinga kritumu skaidro ar necaurskatāmo un sabiedrībai nesaprotamo I.Ūdres virzīšanu eirokomisāra amatam un prezidentes izteikumiem par to.
	Šis pēc prezidentūrā aizvadītajiem pieciem gadiem ir pirmais, kad tik uzskatāmi krities atbalsts V.Vīķei-Freibergai. A.Freimanis to skaidro ar "ne pārāk veiklajiem" izteikumiem par nevalstisko organizāciju vietu un lomu demokrātiskā sabiedrībā, kā arī ar prezidentes vīra vēlmi šaubīgā veidā īpašumā iegūt zemes gabalu Jūrmalā. 
	I.Ūdres dramatisko popularitātes mazināšanos sociologs skaidro tā - pamats cilvēku kritiskajai attieksmei pret I.Ūdri radies neskaidro ZZS ziedojumu dēļ un viņas nevēlēšanās uzņemties atbildību par tiem dēļ, un piparus tam visam piebērusi pati Saeimas priekšsēde ar savu "frivolo uzvedību lidostā" un nevēlēšanos sabiedrībai izskaidrot, kā, braucot pie vīra, satikusi Eiropas Komisijas prezidentu Žozē Manuelu Barrozo. 
	Tagad I.Ūdre ir viena no visnemīlētākajiem politiķiem. Vēl negatīvāk Latvijas iedzīvotāji vērtē vien ekskomunistus Alfrēdu Rubiku (LSP) un Tatjanu Ždanoku (PCTVL).
Populārākā no ministriem - Demakova
LETA  08/31/04    Populārākā valdības locekle joprojām ir kultūras ministre Helēna Demakova (TP), savukārt Ministru prezidenta Induļa Emša (ZZS) reitings augustā kļuvis negatīvs, liecina "Latvijas faktu" veiktā aptauja. 
	Demakovas reitings augustā bijis 27,8 punkti, kas ir par 1,2 punktu mazāk nekā jūlijā. Savukārt Emsis popularitātes ziņā ir vienpadsmitais no 17 valdības locekļiem ar reitingu mīnus 7,3 punkti, salīdzinot ar 1,6 punktiem jūlijā. 
	Otrs populārākais valdības loceklis ir bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainars Baštiks (LPP) - 13,2 punkti jeb par 3,4 punktiem vairāk nekā jūlijā. Tālāk seko zemkopības ministrs Mārtiņš Roze (ZZS) - 7,9 punkti jeb par 0,1 punktu vairāk nekā jūlijā, vides ministrs Raimonds Vējonis (ZZS) - septiņi punkti jeb par 2,1 punktu mazāk nekā jūlijā, labklājības ministre Dagnija Staķe (ZZS) - 2,2 punkti jeb par 2,3 punktiem mazāk nekā jūlijā, tieslietu ministre Vineta Muižniece (TP) - 1,6 punkti jeb par 0,4 punktiem vairāk nekā jūlijā, kā arī īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks (LPP) - 1,2 punkti jeb par 2,4 punktiem vairāk nekā jūlijā. 
	Pārējo desmit valdības locekļu reitings ir negatīvs. 
	Ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) reitings augustā ir mīnus 0,2 punkti, ekonomikas ministra Jura Lujāna (LPP) - mīnus 2,4 punkti jeb par 3,1 punktu lielāks nekā jūlijā, iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) - mīnus 6,7 punkti jeb par 10,9 punktiem lielāks nekā jūlijā, reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministra Andreja Radzeviča - mīnus 7,8 punkti jeb par punktu mazāk nekā jūlijā, finanšu ministra Oskara Spurdziņa (TP) - mīnus 8,4 punkti jeb par 1,1 punktu mazāk nekā jūlijā, izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča (LPP) - mīnus 9,7 punkti jeb par 0,2 punktiem lielāks nekā jūlijā, aizsardzības ministra Ata Slaktera (TP) - mīnus 10,6 punkti jeb par sešiem punktiem lielāks nekā jūlijā, veselības ministra Rinalda Muciņa mīnus 14,1 punkts jeb par 1,3 punktiem mazāk nekā jūlijā. 
	Visnepopulārākais valdībā joprojām ir Ministru prezidenta biedrs, satiksmes ministrs Ainārs Šlesers (LPP), kura reitings augustā bija mīnus 22 punkti, kas gan ir par 4,6 punktiem vairāk nekā jūlijā. 
	"Latvijas faktu" aptauja veikta laikā no 13. līdz 24.augustam, aizvaicājot 1009 Latvijas pastāvīgos iedzīvotājus. 
Jurkāna pacietības mērs esot pilns 
Ināra Egle,  Diena  09/01/04     Opozīcijā esošā Tautas saskaņas partija, ar kuras atbalstu kopš marta darbojas Induļa Emša mazākuma valdība, pēc vairākkārtējiem neīstenotiem brīdinājumiem pirmdien paredzētajā domes sēdē nolēmusi pārtraukt atbalstīt šo valdību. Par to intervijā Latvijas radio otrdien paziņoja TSP līderis Jānis Jurkāns, to skaidrojot ar valdības neizpildītajiem solījumiem izglītības reformas izraisītās spriedzes mazināšanā un TSP atbildību vēlētāju priekšā. 
	Jaunā laika pārstāvji to vērtē kā saskaņotu rīcību ar Tautas partiju, kas klusībā ilgojoties pēc citas valdības ar savu premjeru, bet negrib būt šīs gāzēja. Taču TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis Dienai sacīja: "Tas ir pilnīgi izslēgts saknē. Jurkāns spēlējas, bet mums par to nekas nav zināms, un tāpēc jau valdība nekritīs. Jaunas valdības nebūs, kamēr nebūs pārliecības, ka tā būs labāka."
	Intervijā Latvijas radio J.Jurkāns norādīja: "Mums vairs nav pamata ticēt. (..) Te nav nekāda virtuves padarīšana, ka vēlreiz atnāks un palūgs. Mēs vairs nevaram rotaļāties un piedalīties procesā, kas kaitē mūsu politiskajam statusam. Mūsu pacietība ir beigusies." Divi vasaras sākumā izteiktie brīdinājumi vairāk atgādināja izrādīšanos vēlētājiem un kāda labuma izsišanu partijai, piemēram, atbalstu budžeta grozījumos iesniegtajiem priekšlikumiem, bet otrdienas paziņojums izskanēja nopietnāk. 
	To Dienai apstiprināja arī TSP frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs: "Tikai tāpēc, ka Ainārs Šlesers grib ieņemt mūsu nišu, tas vadzis ir trūcis. Mēs nevaram bezgalīgi barot ar solījumiem savus vēlētājus un abstrakti skatīties uz situāciju savā partijā." 
	Vairāki politiķi arī pieļāva - Jānis Jurkāns apzinās, ka politiski zaudēs, ja vēlreiz vieglprātīgi mētāsies ar šādiem paziņojumiem. Tāpēc tas varētu būt nopietni, un, pēc JL deputāta Edgara Jaunupa domām, rīcība varētu būt saskaņota ar TP, kas pati negrib būt valdības gāzēja. "Man personīgi koalīcijas pārstāvji ir pieļāvuši arī tādu scenāriju, ka izveidojas šīs valdības kopija ar TP premjeru un esošai koalīcijai pievienojas vai nu JL daļa, vai TB/LNNK. Taču gribas cerēt, ka šis scenārijs neīstenosies un par jaunu valdību vienosies JL, TB/LNNK un TP."
	Jaunākie vērojumi liecina, ka JL un TP sarunas joprojām nesokas - otrdien bija paredzēta presei neafišēta partiju vadošo personu tikšanās, bet JL to pēdējā brīdī atsauca. Krišjānis Kariņš (JL) to skaidroja ar koordinācijas trūkumu, TP līderis Atis Slakteris domā, ka "JL nav gatavs konkrētam darbam". A.Kalvītis atzina, ka iespējama arī esošās koalīcijas veidota cita valdība ar TB/LNNK un TP premjeru, "no kā JL varbūt ir sabijies, taču arī šāds variants nav sagatavots, un neviens šo valdību negāzīs". Drīzumā nav gaidāmi tādi balsojumi, kuros koalīcijai vajadzētu TSP atbalstu.
Eirokomisāra izvirzīšana 
aptaujās gremdē arī Emsi 
Dita Arāja,  Diena  09/01/04     Eirokomisāra noslēpumaini šaubīgā izvirzīšana tautas nemīlestību augustā nesusi ne tikai pašai komisāra kandidātei Ingrīdai Ūdrei (ZZS), bet arī viņas partijas biedram un valdības vadītājam Indulim Emsim. Viņam pēc Latvijas faktu (LF) 13.-24.augusta aptaujas rezultātiem vienīgajam no Ministru kabineta pārstāvjiem tik dramatiski krities reitings - gandrīz par 9 punktiem, premjeru ievirzot starp negatīvi vērtētiem ministriem. Joprojām mīnus zīmi respondenti liek arī iekšlietu ministram Ērikam Jēkabsonam (LPP) un vicepremjeram Aināram Šleseram (LPP), kurš joprojām ir visnemīlētākais valdības pārstāvis. Tomēr viņu līdzīgi kā aizsardzības ministra Ata Slaktera (TP) vērtējums salīdzinājumā ar jūliju ir krietni paaugstinājies. 
	Ē.Jēkabsons, kura reitings ļoti strauji nokritās pēc izteikumiem pērn referenduma naktī un kurš cilvēku apziņā iespiedās kā viens no Einara Repšes (JL) valdības gāzējiem, kā ministrs potenciālo vēlētāju uzticību pamazām sāk atgūt. Lai arī aptaujas laikā viņš tieši izcēlās ar saviem nosodošajiem izteikumiem par Delnu un Džordžu Sorosu, LF direktors Aigars Freimanis saka - lai ministra izteikumi iegultu sabiedriskās domas apziņā, nepieciešams laiks. Taču "tas diez vai notiks, jo šis temats pazudis no mediju dienaskārtības", un Ē.Jēkabsons nekļuva par vārda brīvības apkarotāju, jo viņa izteikumi "palika kā mazs sīkums salīdzinājumā ar to, kāda ažiotāža izvērsās ap prezidenti", saka A.Freimanis. A.Šlesera reitingu, viņaprāt, cēlusi vicepremjera iniciatīva uz Latviju atvest lētās aviokompānijas, tomēr A.Šlesers joprojām ir visvairāk nemīlētais ministrs.

Izglītība un integrācija

Pabeidz Rīgas skolu informatizāciju 
Evija Cera,  NRA  08/26/04     No 1. septembra visās Rīgas skolās būs pieejams kvalitatīvs datu pārraides pieslēgums un iespēja lasīt valsts oficiālā laikraksta interneta versiju.
	Līdz ar datu pārraides kanālu izveidi vēl 119 Rīgas skolās un sešās skolu valdēs noslēdzies nozīmīgs posms galvaspilsētas izglītības iestāžu informatizācijā. Rīgas domes Informāciju tehnoloģiju centra (ITC) direktors Ēriks Zēģelis pastāstīja, ka datu pārraides kanāli nodrošinās augsta ātruma interneta pieslēgumu, skolas varēs pat rīkot videokonferences un seminārus tiešsaistē (on-line). Skolu administrācija varēs pieslēgties Rīgas domes informācijas sistēmām. Projekta īstenošanai, kā arī uzturēšanai un apkalpošanai līdz 2008. gada augustam paredzēti 2 462 000 latu. 
	Ē. Zēģelis informēja, ka līdztekus datu pārraides kanālu ierīkošanai ITC nule kā noslēdzis līgumu ar uzņēmumu Baltijas informācijas tehnoloģijas par 305 datoru, 24 drukas iekārtu un 19 skeneru piegādi, kas nodrošinās 19 jaunu datorklašu izveidi Rīgas skolās.
	No 1. septembra Rīgas skolās gaidāms vēl kāds jaunums - tām bez maksas būs pieejama laikraksta Latvijas Vēstnesis (LV) elektroniskā versija: arhīva materiāli kopš 1995. gada 1. janvāra, likumu un Ministru kabineta noteikumu kalendārais saraksts, Eiropas Savienības dokumenti.
Krievvalodīgie stāv rindās, lai iemācītos latviski 
Dita Arāja, Zane Lase,   Diena  08/27/04    Vēlme apgūt latviešu valodu valsts finansētajos kursos cilvēkiem ceturtdien jau no sešiem rītā lika stāvēt rindā ēkas triju stāvu garumā un aizņemt vēl lielu daļu ietves Marijas ielā pie valodu mācību centra Reni Plus mītnes. Kursus par Sabiedrības integrācijas fonda (SIF) naudu ne tikai Rīgā, bet arī reģionos šogad organizē trīspadsmit mācību iestādes, tam kopā tērējot 160 000 latu un par šo naudu valodu mācot 2700 cittautiešiem. Cilvēku vēlmi mācīties izjutuši arī citi Dienas aptaujātie mācību centri, kas saņēmuši SIF finansējumu. Kaut noteikts vairāku nedēļu pieteikšanās termiņš, parasti brīvās vietas aizpildoties jau pirmajā dienā. 
	"Tauta stāv rindā, tā grib zināt latviešu valodu, valdībai vajag parūpēties. Mums ir svarīgi iemācīties runāt un saprasties latviski, zināt produktu nosaukumus iepērkoties," saka viena no rindā gaidītājām pensionāre Svetlana. Mājsaimniece Ludmila valodu vēlas mācīties, lai atrastu darbu: "Gāju maksas kursos vienu mēnesi, samaksāju divsimt latu, bet tas ir par maz, vajag mācīties vismaz pusgadu." 
	"Salīdzinot ar pagājušo gadu, šogad interese krietni augusi. Nākamgad jādomā par lielāku kursu skaitu," saka SIF direktors Nils Sakss. Viņš gan nav drošs, vai nākamgad latviešu valodas mācībām pieaugušajiem valsts naudu dos, jo budžeta plānošanas tehnisku nosacījumu dēļ draud finansējuma atņemšana latviešu valodai. "Ļoti skumji, jo valsts valodas prasme ir viens no galvenajiem integrācijas pamatiem," saka N.Sakss. 
	Šis ir otrais gads, kad par SIF naudu pieaugušie mācās latviešu valodu. Pirms tam valodas kursus naturalizācijas pretendentiem par ārvalstu naudu organizēja Naturalizācijas pārvalde, bet Latviešu valodas apmācības valsts programma valodu māca skolotājiem, jaunkareivjiem un citām specifiskām iedzīvotāju grupām.
IZM pārtrauc finansēt 
Aglonas internātvidusskolu
Evija Cera,  NRA  08/28/04     Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) pārtraukusi Preiļu rajona Aglonas internātvidusskolas finansēšanu. Preiļu rajona pašvaldība uzskata, ka skolas iznīcināšana veikta mērķtiecīgi, atbalstot Aglonas katoļu ģimnāziju.
	Preiļu rajona padomes priekšsēdētājs Arvīds Soldāns informējis, ka valsts mērķdotācija bija 326 098 lati, kurus pašvaldība nespēs kompensēt no sava budžeta, ziņo LETA. Līdz ar to nav skaidras 189 internātvidusskolas audzēkņu (120 ir no maznodrošinātām ģimenēm un 22 - bāreņi) izglītības iespējas. Bez darba paliek 31 pedagogs un 36 internātskolas tehniskie darbinieki.
	Izglītības ministra Jura Radzeviča rīkojumā Aglonas internātvidusskolas slēgšana motivēta ar tās "nespēju nodrošināt normatīvo aktu prasībām atbilstošu mācību procesu un izglītojamo drošību un to, ka minētā izglītības iestāde nav akreditēta". A. Soldāns skaidrojis, ka internātvidusskolas akreditācija atlikta līdz 10. novembrim. 
	Izglītības ministra padomnieks investīciju jautājumos Māris Gavars skaidroja, ka lēmums par Aglonas internātskolas slēgšanu pieņemts "skolēnu interešu vārdā". Ja internātvidusskola sakārtotu telpas, IZM varētu pārskatīt lēmumu. Tomēr no jaunā gada tik un tā valsts pārtrauks finansēt internātskolas, tāpēc labāk slēgt skolu jau tagad, nevis mācību gada vidū, sacīja M. Gavars.
Krievu partija atmasko štābistus
LETA  08/30/04     "Cīņa par skolu reformas atcelšanu" apvienībai "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" ("PCTVL") un Krievu skolu aizstāvības štābam ir veids, kā palielināt saspīlētību sabiedrībā, kas var pārvērsties starpetniskā konfliktā, un rīks cīņā par varu," teikts Krievu partijas paziņojumā, kas 26. augustā pieņemts šīs partijas koordinācijas komitejas sēdē. Partija uzskata, ka arī septembrī paredzētais Latvijas krievu kopienu kongress, "kas pasludinās sevi par vēl vienu varas centru divkopienu valstī", var radīt neparedzamas sekas. Turklāt krieviski runājošā "PCTVL" vadība un štābs ir apzināti "izjaukuši krievu skolu aizstāvēšanas lietu un procesu virza nevis uz pārrunām, bet uz starpnacionālā konflikta situāciju, kurā Latvijas krieviem nebūs nekādu perspektīvu", teikts partijas paziņojumā. 
	Krievu partija norāda, ka tai ir saprotamas krievu skolu aizstāvības štāba ierindas locekļu raizes par krievu skolu likteni, bet tā rīcība nevis dodot krieviem vajadzīgo rezultātu, bet gan novedīs pie negatīvām sekām, par kurām nāksies uzņemties arī juridisku atbildību, no kuras cenšas izvairīties "PCTVL". Krievu partija sabiedriskām krievu un slāvu organizācijām piedāvā nepiedalīties kongresā un "neatbalstīt "PCTVL" avantūriskas rīcības".
Jēkabsons: Zināms, 
kur krievu skolu auzstāvji ņem naudu
Diena  08/30/04     Drošības policijai (DP) ir zināmi avoti, no kuriem finansējumu saņem krievu skolu aizstāvju štābs. Nenoliedzot, ka daļa naudas protestētāju kasē ieplūst arī no Maskavas, iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons apliecina, ka pagaidām valstij apdraudējums netiek radīts. 
	Piektdien Ē.Jēkabsons Dienai apliecināja, ka DP zināmā finanšu shēma, kā krievu skolu aizstāvju štābs saņem līdzekļus, neesot sarežģīta un arī naudas ietekme neesot tik liela, lai tiesībaizsardzības iestādes sāktu rīkoties, jo valstij pagaidām apdraudējums netiek radīts. Tomēr DP sekojot līdzi štāba naudas plūsmai. "Notikumi var attīstīties dažādā veidā," teica ministrs. 
	Ceturtdien Latvijas televīzijas raidījumā Valsts pirmās personas Ē.Jēkabsons atgādināja, ka viens no štāba aktīvistiem Aleksandrs Kazakovs ir Krievijas Valsts domes deputāta Dmitrija Rogozina palīgs. "Tur ir šī Maskavas saite un arī zināms finansējums," televīzijas intervijā pavēstīja Ē.Jēkabsons. Piektdien Dienai viņš teica, ka vairāk neko negribētu komentēt, atkārtoti atsaucoties uz likumu, kas liedz viņam izpaust operatīvo informāciju. Ministrs vienīgi apliecināja, ka šīs ziņas drīzumā varētu tikt publiskotas.
Akadēmija štābistiem slēdz durvis
Ināra Mūrniece,  Latvijas Avīze  08/31/04    Latvijas sadalīšana divās atsevišķas kopienās, oficiālas valodas piešķiršana krievu valodai un nulles pilsonības variants - ar šādām politiskajām prasībām nākamsvētdien, 12. septembrī, iecerēts rīkot t. s. "Krievu kopienas" kongresu. Bet pirms tam - kongresa ģenerālmēģinājums. 
	Gatavojoties kongresam, tiek veidoti "krievu kopienas" dalībnieku saraksti un vākti paraksti, Latvijā rīkotas reģionālās "konferences". Pēdējo, pirmskongresa "konferenci", štābisti bija iecerējuši noturēt Zinātņu akadēmijas telpās. Konference bija iecerēta pirmdienas vakarā pulksten 18.30. Un, ja ne veiksmīga apstākļu sakritība, šī iecere, ļoti ticams, būtu arī piepildījusies.
	Katrā ziņā vēl pirmdienas rītā Zinātņu akadēmijas prezidents Juris Ekmanis par iecerētā pasākumu raksturu un būtību vēl nebija informēts. "Krievu sabiedrība Latvijā" mēdz savus kultūras pasākumus, tautiskos svētkus rīkot akadēmijas zālē un Ekmaņa kungs, pēc paša teiktā, esot bijis pārliecināts, ka šis būšot kārtējais kultūras pasākums. 
	Sazinājos ar Vitāliju Kozlovski, kurš akadēmijā atbild par saimnieciskām lietām. Viņš tāpat kā akadēmijas prezidents tikko bija atgriezies no atvaļinājuma un par notiekošo nebija īsti informēts. Noskaidrojis lietas apstākļus, Kozlovska kungs pastāstīja: - "Krievu sabiedrībai Latvijā", kas bija lūgusi zāli izīrēt, nauda par telpas īri (95 lati par 1,5 stundām) pārskaitīta atpakaļ un aizvesta vēstule, ka pasākumu rīkot akadēmijas konferenču zālē nav iespējams. "Plīsušas ūdensvada caurules un akadēmijā nedarbojas tualetes, - skaidroja V. Kozlovskis. - Pulksten sešos akadēmijas durvis būs ciet.
	Aleksandrs Kazakovs, viens no štāba līderiem un kopienas aktīvākajiem organizētājiem, par to, ka telpas sanākšanai tiek liegtas, bija visai pārsteigts. 
	- Bet sanāksme notiks tik un tā, - solīja A. Kazakovs. 
	- Kaut vai slēgto akadēmijas durvju priekšā. 
	- Bez atļaujas rīkojot šādus pasākumus, tiek pārkāpts likums par sapulcēm, gājieniem un piketiem, - apgalvoja Dzintars Zaļūksnis, Rīgas domes preses sekretārs. Atbilstoši likumam, ja paredzēts sapulci rīkot pilsētas ielās, pasākuma rīkotājiem trīs dienas pirms pasākuma vajadzēja iesniegt pieteikumu. 
	Tālākais jau ir policijas kompetencē, prognozēja Dz. Zaļūksnis. Bet droši vien ar administratīvo protokolu sastādīšanu policijai radīsies grūtības, jo izrādīsies, kā jau šādās situācijās ierasts, ka neviens neko te nebūs organizējis, bet kopā sanākuši "nejauši garāmgājēji". 
	Pašvaldības policijas preses sekretāre Inese Tīmane solīja, ka policija izvērtēs, kāda pie akadēmijas durvīm būs situācija, un "reakcija būs!". Ja būs nepieciešams, dežurēs arī Valsts policija un drošības policija.
Likvidē vēl 7 skolas 
Ilze Grīnuma,  Diena  09/01/04     Jaunajā mācību gadā uz skolu varētu doties par aptuveni 10 300 skolēniem mazāk nekā pērn 1.septembrī. Mācības 1.klasē varētu sākt ap 20 000 skolēnu, prognozē Izglītības un zinātnes ministrija (IZM). 
	Statistiski tas ir tikai par nepilniem 500 bērniem mazāk, bet, piemēram, pērn prognoze no realitātes atšķīrās par pusotru tūkstoti. Izglītības valsts inspekcijas aprēķini liecina, ka septiņus gadus jeb obligāto izglītības vecumu šogad sasniegs vien 18 370 bērnu, kamēr pirms pieciem gadiem tādu bija 30 500.
	"Mums jāņem vērā, ka daži skolu sāk sešos gados, daži vēlāk, jo dzimuši pēc 1.septembra. Jāņem vērā otrgadnieki," IZM "ļoti provizoriskos" aprēķinus Dienai skaidroja Vispārējās izglītības departamenta direktors Guntis Vasiļevskis. Tādējādi jaunajā mācību gadā vispārējās izglītības iestādēs varētu mācīties ap 330 000 skolēnu, pērn mācījās 340 308.
	Rīgā līdz 18.augustam bija reģistrēti 5157 pirmklasnieki, kas ir par aptuveni 400 bērniem mazāk. Izglītības, jaunatnes un sporta departaments gan cer, ka pēc septembra skaitīšanas bērnu tomēr būs vairāk. 
	Pagaidām teju par tūkstoti mazāks galvaspilsētā ir arī 10.klašu skolēnu skaits. Departamenta speciāliste Indra Vilde gan to negrib saistīt ar ažiotāžu ap valodu lietojuma pārmaiņām mazākumtautību vidusskolās. "Par iespējām tālāk mācīties Šampētera pamatskolā interesējās tik daudzi, ka šogad tā pārtapusi par vidusskolu," informēja I.Vilde. Kopumā vidusskolēnu skaitam valstī ir tendence pieaugt.
	Šogad līdz ar nepietiekamo skolēnu skaitu likvidētas septiņas izglītības iestādes, teju visas Latgalē. Reorganizētas astoņas skolas, kas pārsvarā nozīmē skolu apvienošanu vai to samazināšanu. Piemēram, Rēzeknes ģimnāziju apvienojot ar komercskolu, izveidota pirmsskolas izglītības iestāde. 
	Pēdējos piecos gados slēgtas 80 skolas.
Aglonas skolas nākotne — cerīgāka 
Diena  09/01/04    Preiļu rajona padomes priekšsēdētājs Arvīds Soldāns sarunā ar izglītības un zinātnes ministru Juri Radzeviču (LPP) otrdienas vakarā vienojušies, ka Aglonas internātvidusskolas skolēni 1.septembrī sāks mācību gadu savā skolā. Kā Dienai pastāstīja A.Soldāns, skolas vadība un padome nedēļas laikā apņemas sakārtot visu nepieciešamo dokumentāciju skolas telpu nodošanai atbilstīgi visiem drošības noteikumiem. Bērni šo laiku izmantos tā dēvētajai projektu nedēļai. Tālāko problēmu risinājumu savā paspārnē ņems premjers Indulis Emsis (ZZS), pret ko neiebilst ministrs. "Risinājums ir jāatrod tāds, lai par to ir prieks visiem," uzskata premjers. I.Emsis apšaubīja, vai nepieciešams skolu slēgt, kā 23.augusta lēma J.Radzevičs.

Policija par skrejlapu izplatīšanu 
skolā uz laiku aiztur divas skolnieces
LETA  09/01/04    Šorīt neilgi pēc Zinību dienai veltītajiem svinīgajiem pasākumiem divās Rīgas mazākumtautību vidusskolās policija aizturējusi divas jaunietes, kuras skolā izplatījušas aicinājumu piedalīties pret izglītības reformu vērstajā piketā šovakar.
	Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists Aleksandrs Kazakovs stāstīja, ka Rīgas 71.vidusskolā pēc svinīgā pasākuma kāda skolas audzēkne vēlējusies izplatīt lapiņas, kurās skolēni un viņu radinieki aicināti piedalīties pretreformu piketā. Līdzās jaunietei stāvējusi arī viņas māte un vecmamma, tomēr tas neesot traucējis policijas darbiniekam aizturēt jaunieti un personības noskaidrošanai nogādāt viņu Rīgas Galvenās policijas pārvaldes 30.nodaļā. 
	Pēc paskaidrojumu saņemšanas un personības noskaidrošanas policija jaunieti un viņas radiniekus atlaidusi, sacīja Kazakovs. 
	Līdzīga situācija bijusi arī Rīgas 21.vidusskolā, kur kāda jauniete arī vēlējusies skolasbiedriem izdalīt uz piketu aicinošās lapiņas, taču to nav ļāvusi kāda policijas darbiniece. Likumsardze pieprasījusi pārtraukt aģitācijas materiālu izplatīšanu un palūgusi nosaukt jaunietes personas datus. 
	Štāba pārstāvis sacīja, ka jauniete policistes prasības esot izpildījusi, tomēr viņa tikusi aizturēta un uz skolu no darba izsaukti viņas vecāki. Jauniete policijas nodaļā neesot nogādāta, taču netiekot atlaista, līdz nebūšot ieradušies viņas vecāki. 
	Kazakovs apgalvoja, ka policija sākotnēji abu jauniešu aizturēšanu motivējusi ar pavēli nepieļaut skrejlapu izplatīšanu skolās, taču vēlāk motivācija mainījusies līdz vienkāršai personības noskaidrošanai. 
	Valsts policijas preses un sabiedrisko attiecību birojā aģentūrai LETA atzina, ka jaunietes bija aizturētas, taču šobrīd jau atbrīvotas. Apgalvojumus par uzdevumu aizturēt jebkuru skrejlapu izplatītāju likumsargi noliedz. 
Prezidente atzinīgi vērtē Radzeviča veikumu
BNS  09/01/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe‑Freiberga intervijā laikrakstam "Vesti segodņa" otrdien izsaka augstu novērtējumu par izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča paveikto, sagatavojoties izglītības reformai. Prezidente uzskata, ka Radzevičs "ļoti daudz izdarīja, lai skolas iespējami labi sagatavotos izmaiņām". Viņa slavē ministriju, ka tā "izstrādāja rīcības plānu, lai konstatētu iespējamās problēmas. Šis plāns ietver skolotāju papildu sagatavošanu un svarīgākais – katrā skolā jau izlemts, kā palīdzēt tiem skolēniem, kuriem ir sarežģījumi ar "pārslēgšanos" uz latviešu mācību valodu. 
	Vīķe‑Freiberga ir pārliecināta, ka valstij jāizdara viss iespējamais, lai visas skolas neatkarīgi no tā, kur tās atrodas – pilsētā vai laukos —, saņemtu visu nepieciešamo. "Tāpat svarīgi, lai valsts rūpētos par skolotājiem, kas tiešām pilda savu misiju – māca mūsu nākamo paaudzi," uzsver prezidente. 
	Runājot par reformas pretinieku protesta akcijām, Vīķe Freiberga nosoda paziņojumus par iespējamām provokācijām. "Tie ir ļoti nekorekti izteikumi, kurus var vērtēt kā  slēptus aicinājumus provokācijām. Sak, iedomājieties, cik tas būs interesanti, kāda mums būs reklāma, ja sāksies nekārtības," laikrakstam sašutumu pauž prezidente. 

Saimniecība un bizness

Bezmaksas internetkioski
LETA  08/26/04    Rīgas domes Informācijas tehnoloģiju centrs (ITC) ir iecerējis īstenot projektu, kas paredz pilsētā ierīkot brīvas pieejas interneta kioskus, informēja ITC direktors Ēriks Zēģelis. Pašreiz ir uzsākts brīvas pieejas interneta kiosku izveides pilotprojekts, kas paredz kādā no Rīgas lielveikaliem tuvākajā laikā uzstādīt pirmo kiosku. Plānots, ka, izmantojot šo kiosku, jebkurš interesents bez maksas varēs aplūkot Latvijas interneta resursus. Pēc trim mēnešiem tiks izvērtēti pilotprojekta rezultāti un lemts par tā turpināšanu vai pārtraukšanu. ITC pārstāvis informēja, ka pirmā kioska izveide izmaksās Ls 863.
Miljonu latu piešķir 
tūrisma politikas īstenošanai
LETA  08/26/04    Ceturtdien, turpinoties šā gada budžeta grozījumu izskatīšanai, Saeimas deputāti atbalstīja viena miljona latu piešķiršanu Ekonomikas ministrijai (EM) tūrisma politikas īstenošanai. 
	Šī summa tiks ņemta no iekasētajiem maksājumiem par valsts kapitāla izmantošanu. No maksājumiem par valsta kapitāla izmantošanu vēl 719 756 lati ar deputātu akceptu tika piešķirti Finanšu ministrijai kā līdzekļi neparedzētiem gadījumiem. 
	Deputāti atbalstīja Leopolda Ozoliņa (ZZS) priekšlikumu Latvijas Nacionālajai partizānu apvienībai piešķirt Ls 2000. Netika atbalstīts opozicionāru partijas "Jaunais laiks" (JL) priekšlikumus partizāniem piešķirt 16 300 latus. 
	Savukārt Latvijas Ārlietu ministrijas centrālais aparāts šā gada budžetā saņēma papildus 50 630 latus. 
	Sadaļa par finansējuma piešķiršanu EM visilgākās debates izvērtās par papildu līdzekļu piešķiršanu mazo un vidējo uzņēmumu attīstības programmas realizācijai. JL rosināja šai programmai atvēlēt 2 miljonus latu. Partija šos līdzekļus paredzēja iegūt no pievienotās vērtības nodokļa prognozes palielinājuma. Deputātu vairākums šo priekšlikumu neatbalstīja. 
	Netika atbalstīti arī Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) frakcijas priekšlikumi piešķirt 2,5 miljonus latu, lai sniegtu kompensācijas apkrāptajiem noguldītājiem, kuri cietuši no finanšu piramīdu sagraušanas un komercbanku bankrota. 
	Deputātu piekrišanu saņēma arī valdības sagatavotie priekšlikumi par 4801 lata piešķiršanu Iekšlietu ministrijas vadībai, 2000 latu piešķiršanu Cēsu policijas pārvaldes īslaicīgā aizturēšanas izolatora remontam. 
	22 000 latu saņēma robežsardze, 89 485 - Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde, savukārt veselības un sociālajai aprūpei papildus tika 432 692 lati. 
	Pašlaik deputāti ir izskatījuši ap 200 no 1061 priekšlikuma budžeta grozījumiem. 
Divmiljono tūristu Latvijā sagaidīs ar ziediem
NRA  08/27/04     Par tūrisma nozari atbildīgais ekonomikas ministrs Juris Lujāns aicina divmiljonā tūrista sagaidīšanā iesaistīties visu tūrisma nozari kopumā un izmantot šo faktu mārketinga pasākumos, lai piesaistītu gan pašmāju, gan ārvalstu tūristu uzmanību Latvijai.
	"Sekošu līdzi ieceļojušo tūristu skaita pieaugumam tuvāko nedēļu laikā, lai divmiljonā tūrista ierašanos Latvijā identificētu, sagaidītu viņu un sveiktu," norāda Lujāns, solot personīgi spiest roku šim cilvēkam. 
	Kā liecina Tūrisma attīstības valsts aģentūras veiktie aprēķini, septembra sākumā Latviju būs apmeklējuši jau divi miljoni tūristu. Ekonomikas ministrija (EM) prognozē, ka šogad tūristu skaits Latvijā pieaugs par 20%, pagājušā gada kopējo apjomu sagaidot jau rudenī. EM šo gadu tūrisma nozares attīstībā uzskata par lūzuma gadu pozitīvā nozīmē. Panākts būtisks tūrisma nozares budžeta palielinājums no 400 000 latu 2003. gadā līdz 1 049 000 latu šogad. Tāpat valdība atbalstījusi tūrisma attīstības politikas pamatnostādnes. 
	Kā Neatkarīgā jau ziņoja, pēc Centrālās statistikas pārvaldes datiem, šā gada pirmajos sešos mēnešos Latvijā ieradās 1,2 miljoni ārvalstu ceļotāju, kas ir par 13% vairāk nekā pagājušā gada pirmajos sešos mēnešos.
Metalurgam lieli plāni
Rolands Pētersons,  NRA  08/28/04     Rīgas Fondu birža (RFB) vakar apturēja tirdzniecību ar a/s Liepājas metalurgs akcijām, jo uzņēmums pārkāpa biržas informācijas atklāšanas prasības, vienlaikus ar masu medijiem neinformējot biržu par uzņēmumā plānoto modernizāciju un ar to saistītām investīcijām. 
	RFB Korporatīvo komunikāciju departamenta vadītāja Krista Grīntāle skaidroja, ka birža šādu lēmumu pieņēma, pamatojoties uz faktu, ka Metalurga padomes priekšsēdētājs Sergejs Zaharjins 26. augustā izplatījis informāciju masu medijiem par plānoto uzņēmuma modernizāciju un ar to saistīto investīciju apjomu. Tirdzniecība ar akcijām tomēr tika apturēta tikai līdz vakardienas pēcpusdienai, kad minēto informāciju iesniedza biržā. 
	Aģentūra BNS ceturtdien ziņoja, ka Liepājas metalurgs tērauda ražotnes modernizācijā plāno ieguldīt aptuveni 12 miljonus eiro (7,9 miljonus latu), un tas būs līdz šim vērienīgākais uzņēmuma rekonstrukcijas projekts. Rekonstrukcijā tiks nomainītas 40 gadu vecās iekārtas, kas ir fiziski un morāli novecojušas. Jaunās iekārtas izmaksās aptuveni 9 miljonus eiro (aptuveni 5,9 miljonus latu). 
	Tērauda ražotnes modernizācija ir pirmais posms visa uzņēmuma rekonstrukcijā. Rekonstrukcijas pirmo posmu plānots sākt septembrī, un tas jāpabeidz 15 mēnešos. Kopumā Metalurga rekonstrukcija pilnībā varētu izmaksāt aptuveni 100 miljonus eiro. Pagaidām nav zināms, cik gados to izdosies realizēt. 
	Liepājas metalurga vadība ceturtdien parakstīja divus līgumus un divus nodomu protokolus par ražotnes modernizāciju. Ar a/s UPB parakstīts nodomu protokols par būvniecības un montāžas darbu realizāciju, ar Krievijas a/s Gipromez - līgums par projektēšanu, ar Austrijas kompāniju Vai Pomini - līgums par tērauda nepārtrauktās liešanas iekārtas piegādi. Tāpat Metalurgs parakstīja trīspusēju nodomu protokolu ar Vai Pomini un Gipromez par tērauda kausēšanas procesa modernizāciju. 
	Liepājas metalurga akciju vidēji svērtā cena RFB vakar pēcpusdienā bija 1,35 lati.
Algas aug straujāk nekā cenas
Bens Latkovskis,  NRA  08/28/04     Lai arī šogad vērojams sen neredzēts patēriņa cenu kāpums, darba samaksa tomēr augusi straujāk. Tas attiecināms gan uz sabiedriskajā sektorā, gan privātajā sektorā strādājošiem. Vidējā uz rokas saņemtā alga šā gada otrajā ceturksnī bija 148,57 lati.
	Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati, patēriņa cenas šā gada otrajā ceturksnī, salīdzinot ar pērnā gada otro ceturksni, pieaugušas par 5,8%. Savukārt mēneša vidējā neto (pēc nodokļu samaksas) darba samaksa valstī šajā laikā palielinājusies par 8,2%.
	Joprojām viszemākā vidējā darba alga ir privātajā sektorā strādājošiem. Šā gada otrajā ceturksnī privātajā sektorā strādājošie vidēji saņēma uz rokas 135,49 latus. Sabiedriskajā sektorā strādājošo vidējā bruto alga otrajā ceturksnī bija 240,08 lati, neto - 170,47 lati. Neto darba samaksa, salīdzinot ar pērnā gada otro ceturksni, sabiedriskajā sektorā pieaugusi par 6,1%, tai skaitā budžeta iestādēs - par 8,0%. Privātajā sektorā mēneša vidējā neto darba samaksa šajā periodā pieaugusi par 10,6% (bruto - par 11,8%). 
	Vēl lielāks algu pieauguma pārsvars pār cenu pieaugumu ir vērojams šāgada otrajā ceturksnī, salīdzinot ar pirmo ceturksni. Patēriņa cenas šajā laikā kāpušas par 2,6%, bet mēneša vidējā neto darba samaksa pieaugusi par 6,6%, sabiedriskajā sektorā - par 11,2%, tai skaitā budžeta iestādēs - par 9,9%, bet valsts un pašvaldību uzņēmumos - par 13,1%.
24 Latvijas uzņēmumi netīkami Krievijai
Ilze Šteinfelde,  NRA  08/31/04     No 1. septembra uz Krieviju savu produkciju varēs eksportēt 34 Latvijas dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanas uzņēmumi, liecina Krievijas Federālā veterinārās un fitosanitārās uzraudzības dienesta sniegtā oficiālā informācija Latvijas Pārtikas un veterinārajam dienestam.
	Uzņēmumi, kurus Krievijas inspektori neatzina par piemērotiem Krievijas tirgum, savu produkciju eksportēt uz šo valsti vairs nevarēs un līdz ar to zaudēs arī iespēju saņemt eksporta kompensācijas no Eiropas Savienības (ES).
	"Esam priecīgi, ka Krievijas ekspertu pārbaudes ir izturējuši 60 procenti Latvijas uzņēmumu," teica PVD ģenerāldirektors Vinets Veldre, uzsverot, ka, "salīdzinot ar citām valstīm, varam teikt, ka Latvijai šis rādītājs ir augstākais". No 37 Igaunijas uzņēmumiem, kas ieinteresēti produkcijas pārdošanā Krievijā, atestēts tikai viens, no Slovākijas 22 uzņēmumiem - puse, no 20 čehu uzņēmumiem - tikai četri, no 65 Lietuvas uzņēmumiem - 31. Dati par Polijas uzņēmumiem vēl tiek apstrādāti, bet Ungārijā pārbaudes vēl tiek turpinātas.
	Eksports uz Krieviju liegts 24 pārtikas uzņēmumiem. Krievijas Federālais veterinārās un fitosanitārās uzraudzības dienests vēstulē norāda, ka neatbilstības, kas konstatētas uzņēmumos, kuri savu produkciju uz Krieviju eksportēt nevarēs, minētas katra uzņēmuma pārbaudes aktā. 
	Latvijas pārtikas ražotāji var saņemt eksporta kompensāciju par lauksaimniecības produktu un pārstrādāto lauksaimniecības produktu eksportu uz trešajām valstīm, tajā skaitā Krieviju. Vasaras sākumā, kad Krievija uz nedēļu aizliedza ievest valstī pārtikas preces no jaunajām ES dalībvalstīm, Latvija, pēc Zemkopības ministrijas aplēsēm, zaudēja 10 000 latu.

Aug mūsu valsts uzņēmumu rentabilitāte
Rolands Pētersons,  NRA  09/01/04     Latvijas uzņēmumu kopējā peļņa 2003. gadā bija 349,2 miljoni latu, bet neto apgrozījums - 13,782 miljardi latu, kas ir par 1,786 miljardiem latu jeb 15% vairāk nekā gadu iepriekš, liecina Centrālās statistikas pārvaldes pētījums. Pērn lielākā peļņa bija transporta un sakaru nozarē - 111 miljoni latu, apstrādes rūpniecībā - 58,4 miljoni latu un tirdzniecībā - 55,4 miljoni latu. 
	Savukārt lielākais neto apgrozījums bija tirdzniecībā - 6,373 miljardi latu, apstrādes rūpniecībā - 2,615 miljardi latu un transportā un sakaros - 1,609 miljardi latu. Šajās nozarēs pērn bija arī lielākais neto apgrozījuma apjoma pieaugums - tirdzniecībā par 818 miljoniem latu, apstrādes rūpniecībā - par 325 miljoniem latu un transportā un sakaros - par 233 miljoniem latu. 
	Latvijas uzņēmumu komerciālā rentabilitāte - peļņa pirms nodokļiem attiecībā pret apgrozījumu - pērn bija 3,47%, kas ir augstāka par 2002. gada līmeni - 2,85%. Augsta rentabilitāte bija finanšu starpniecībā - 16,14%, transportā un sakaros - 8,97%. 
	Uzņēmumu kopējais aktīvu apjoms pagājušā gada beigās bija 10,67 miljoni latu, kas ir par 1,218 miljardiem latu jeb 12,9% vairāk nekā 2002. gada nogalē. Savukārt Latvijas uzņēmumu pašu kapitāls 2003. gada beigās bija 4,564 miljardi latu, gada laikā pieaugot par 443 miljoniem latu jeb 11%. Tostarp uzņēmumu kopējais pamatkapitāls pērnā gada 31. decembrī bija 3,147 miljardi latu - par 249 miljoniem latu jeb 8,6% vairāk nekā 2002. gada beigās.
	Latvijas uzņēmumu saistības pret kreditoriem, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, palielinājās par 14% un 2003. gada beigās bija 5,963 miljardi latu, no kuriem 1,25 miljardi latu jeb 21% no kopējā saistību apjoma bija saistības pret ārvalstniekiem. Īstermiņa kredīti 2003. gada beigās bija 3,496 miljardi latu jeb 59% no visām kreditoru saistībām, bet ilgtermiņa - 2,467 miljardi latu jeb 41%. 
	CSP gatavotajā uzņēmējdarbības finanšu rādītāju apkopojumā nav ietverti dati par bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un budžeta iestādēm. Apkopojums aptver datus par 41 000 ekonomiski aktīvo uzņēmumu. CSP pilnībā apseko privātos uzņēmumus ar neto apgrozījumu gadā virs 300 000 latu un sabiedriskā sektora uzņēmumus, kas kopā veido 82% no neto apgrozījuma.
Bažas par neefektīvu privatizāciju 
Aija Brasliņa, BNS, speciāli Dienai  09/01/04     Šaubīgā valsts kapitāla daļu pārdošana uzņēmumam V.L.T. raisa bažas, ka vēlme pēc iespējas agrāk tikt pie Eiropas Savienības (ES) struktūrfondiem, kas ir liegta uzņēmumiem ar būtisku valsts un pašvaldību līdzdalību, varētu izraisīt neefektīvu un, iespējams, pat nelikumīgu privatizācijas vilni, jo Latvijā vēl ir simtiem uzņēmumu, kuros valstij un pašvaldībām pieder kapitāla daļas. 
	Viens no kritērijiem, lai ES struktūrfondu naudu saņemtu biznesa attīstībai, ir tas, ka vairāk nekā 75% uzņēmuma jāpieder privātam kapitālam. Kā ziņots, papīra un kartona ražošanas uzņēmums V.L.T., kas Latvijas Investīciju un attīstības aģentūrā iesniedzis projektu, lai pretendētu uz ES fondu līdzekļiem, izmaiņas dalībnieku sastāvā reģistrēja 3.augustā, taču valdība attiecīgu lēmumu par tai piederošo kapitāla daļu pārdošanu pieņēma tikai 19.augustā. Izmaiņas dalībnieku reģistrā Uzņēmumu reģistrs pievienoja V.L.T. lietai, pamatojoties uz V.L.T. dalībnieku sapulcē izdarītajām izmaiņām dalībnieku reģistrā, kur apstiprinājumu valsts kapitāla daļu pārdošanai devusi Vides aizsardzības fonda direktore Sandra Bērziņa. "Šī privatizācija bija nelikumīga. Likumīga tā tika padarīta, kad valdība pieņēma attiecīgo lēmumu," saka SIA Lursoft prezidents Ainars Brūvelis, paužot satraukumu par iespējami nelikumīgu valsts kapitāla daļu privatizāciju turpmāk.
	Arī Privatizācijas aģentūras (PA) preses sekretārs Guntis Kārkliņš valsts kapitāla daļu pārdošanu uzņēmumā V.L.T. nosauca par "fantastisku stāstu". "Esmu pārsteigts, cik daudz iespēju darboties ar valsts kapitāla daļām cilvēkiem paver valsts pārvalde," saka G.Kārkliņš. PA jau vairākkārt esot norādījusi, ka valsts kapitāla daļu pārvaldes sistēma nav sakārtota un būtu nepieciešama pārskatāma pārraudzība.
	G.Kārkliņš skaidroja, ka lēmumu par valsts kapitāla daļu privatizāciju pieņem valdība, taču to īsteno PA, kas izstrādā privatizācijas noteikumus. A.Brūvelis gan norādīja, ka V.L.T. gadījumā aģentūra, visticamāk, neko nenoteiks, jo valdība jau izlēmusi gan to, par kādu cenu un cik daudz valsts kapitāla daļu pārdos, gan to, kam tās pārdos. Proti, 2000 valstij piederošās kapitāla daļas V.L.T. tiks pārdotas uzņēmuma līdzīpašniekam Pāvilam Mežalam. Vienas kapitāla daļas nominālvērtība ir 100 latu, un to iecerēts pārdot par 112 latiem.
	No aptuveni 700 uzņēmumiem, kuros valsts kapitāla daļa ir lielāka par 25% un kas iesnieguši gada pārskatus, 517 uzņēmumi atbilst pārējiem kritērijiem un varētu pretendēt uz ES fondu līdzekļiem, izrēķinājis Lursoft. No tiem 428 uzņēmumi pilnībā pieder valstij. Kopumā valsts vai pašvaldības līdzdalība ir vairāk nekā 1500 uzņēmumos.
	"Iepriekš valsts daļa garantēja kādu īpašu atbalstu. Uzņēmums varbūt uzvarēja kādā konkursā, saņēma valsts pasūtījumu, taču tagad šie uzņēmumi nevar pretendēt uz ES līdzfinansējumu. Ja iepriekš bija izdevīgi būt saistītam ar valsti, tagad tā nav. Šo varētu uzskatīt par paraugu otrajai privatizācijai," uzskata A.Brūvelis un piebilst, ka ir svarīgi, lai valsts kapitāla daļu pārdošanā visiem būtu vienādi nosacījumi.
	Ekonomikas ministrs Juris Lujāns (LPP) noraida bažas, ka būtu sagaidāms "privatizācijas vilnis" un, ka privatizācija varētu būt nelikumīga. "Nekāda apjomīga privatizācija nav sagaidāma, tam nav pamata. Privatizācija ir apjomīga, ja kāds no dižuzņēmumiem tiek privatizēts," teic J.Lujāns un piebilst, ka privatizācija pēc būtības Latvijā ir beigusies. Norādot, ka "pats labākais, ko valsts var darīt ar uzņēmēju, ir neiejaukties", ministrs sacīja, ka katram uzņēmumam ir brīva izvēle - pretendēt uz ES fondiem vai ne, un šis lēmums jāpieņem uzņēmuma vadībai, nevis valstij. Uzņēmumiem ar valsts vai pašvaldību līdzdalību, kuri nolems pretendēt uz ES struktūrfondiem, likumā paredzētajā kārtībā būšot jāpārdod valsts kapitāla daļas. PA pārdošot tās valsts kapitāla daļas, kuras ir aģentūras pārvaldījumā, savukārt kapitāla daļas, kas nodotas citām institūcijām, piemēram, V.L.T. gadījumā - Vides aizsardzības fondam, pārdod attiecīgās institūcijas vai arī par to pārdošanu lemj valdība.
	Pēc A.Brūveļa datiem, to 517 uzņēmumu peļņa, kas varētu pretendēt uz ES naudu, pagājušajā gadā bija 61 miljons latu - tā ir viena trešā daļa no visu Latvijas uzņēmumu peļņas, kas pagājušajā gadā bija 177 miljoni latu. Uzņēmumu ar valsts vai pašvaldības līdzdalību peļņas apjoms varētu būt arī lielāks, jo daudzi no šiem uzņēmumiem neiesniedz gada pārskatus. "Liekas, ka valsts pat neliekas zinis, cik šie uzņēmumi nopelna," saka A.Brūvelis. 
	A.Brūvelis uzskata, ka valstij visizdevīgāk būtu, ja tā savas kapitāla daļas pārdotu publiskā izsolē, tādējādi valsts no privatizācijas varētu gūt maksimālos ieņēmumus. Arī šeit kā piemēru Lursoft prezidents min V.L.T. "Šis ir rentabls uzņēmums. Tā gada apgrozījums ir 700 tūkstoši latu un peļņa 120 tūkstoši. Iespējams, ka to vēlētos iegādāties divi ārvalstu investori un 15 vietējie," pauda A.Brūvelis un piebilda, ka valstij piederošās uzņēmuma akcijas varēja pārdot pat par pusmiljonu latu. Reāli valsts ieņēmumi no tai piederošo V.L.T. kapitāla daļu pārdošanas būs 224 tūkstoši latu.
	G.Kārkliņš sacīja, ka parasti valsts kapitāla daļu pārdošanas piedāvājums vispirms tiek izteikts citiem uzņēmuma dalībniekiem, kuriem ir pirmpirkuma tiesības. Ja neviens no dalībniekiem pirmpirkuma tiesības neizmanto, kapitāla daļas tiek pārdotas publiskajā izsolē. Taču G.Kārkliņš arī norādīja, ka uzņēmuma privatizācijas process var būt atšķirīgs un ir atkarīgs no uzņēmuma veida.

Kultūra

Fricis Dziesma (1906-2004) 
Juris Kronbergs,  Diena  08/27/04    
	Aizvien tālāk no manis
	kāpjas cilvēku loks.
	Kailā skrajumā paliek
	sūna, akmens un koks.
	(Fricis Dziesma)
	Pagājušā nedēļā deviņdesmit astoņu gadu vecumā, mūžībā aizgāja fotogrāfs, grāmatsējējs, makšķernieks un sēņotājs Fricis Forstmanis, plašāk pazīstams kā dzejnieks Fricis Dziesma un ventiņu izloksnē rakstošais humoristisku pantiņu cepējs Alant Vils. Fricis Dziesma pazīstams galvenokārt kā dzejoļu grāmatas Līvzeme (pirmpublicējums 1935.gadā, paplašināts izdevums 2001.gadā) autors, bet Alant Vils kā Poēmas par kulšen, kas pērn parādījās pat kā multene, sacerētājs.
	Fricis Dziesma gan dzima Rīgā, taču uzauga Ventspilī, kur arī pavadīja skolas gaitas un beidza vidusskolu 1927.gadā, strādāja dažādos izdevumos, piemēram, Tukuma Balsī, Brīvajā Zemē, Atbalsī, gan par žurnālistu, gan tehnisko redaktoro un redakcijas vadītāju, arī izdevniecībā Zelta ābele. Viņa dzejoļi parādās presē kopš 1919.(!) gada, pirmais dzejoļkrājums Pavasara vārtos iznāca 1933.gadā, tam sekoja krājumi Svētītie gadi, Dzīvības lokā un Līvzeme, kā arī pirmais Alant Vila krājums Poem par kulšen (1939). Trimdas gados Dziesmam iznāca vairāki krājumi, piemēram, Dzīvei draugos (1947) un Klusuma zvaigzne (1969), Alantam Vilam Dzīvšen ceper kuldams (1946) un Meditācij par butel (1996). Dziesma arī sakārtojis latviešu reliģiskās dzejas antoloģiju Dieva kokle (1969). Viņa paša sirsnīgie reliģiskie dzejoļi lasāmi minētajā krājumā Klusuma zvaigzne. Taču reliģiski eksistenciālas tēmas atrodamas kā viņa Līvzemes dzejoļos, tā arī mīlestības lirikā. Dziesma bija arī atdzejotājs. Viņš atdzejojis arī R.M.Rilkes un E.T.A.Hofmaņa darbus. Jau kopš pirmajiem pēckara gadiem trimdas laikrakstos parādās viņa zviedru dzejas atdzejojumi. Gadu gaitā tādu ir ļoti daudz, lielākā daļa - nepublicēti. Kādam būs tie jāizvērtē, jāsakārto, jāpublicē. Arī tādēļ, ka tas trimdas literātiem ir raksturīgi - ziņkārība par un ietekme no mītņu zemes kultūras. Autoru un dzejoļu izvēle varētu būt pat literatūrsocioloģiska pētījuma vērta. Bet jo vairāk tā parāda Friča Dziesmas vajadzību dzīvot dzejā un dzejai, nedomājot par peļņu vai slavu. 
	Mēs bijām kaimiņi Stokholmas nomalē. Forstmaņi - tie bija Fricis, kundze, kas aizgāja jau sešdesmito gadu vidū, un bērni Līvija un Tālis (ar kuru mēs pastrādājām vienu otru palaidnību). Mēs dzīvojām latviešu un igauņu bēgļu pilnā priekšpilsētā Hēgerstēnā, latviski - Gārņu klints, manas dzīves pirmos divdesmit gadus. Domājot par Friča vecumu un vēstures notikumiem, gandrīz vai reibst galva. Viņš dzima dažus mēnešus pēc Piektā gada revolūcijas sakāves. Kad man bija divdesmit, 1966.gadā, viņš bija divus gadus vecāks, nekā es esmu šodien. Kur atrodams gara mūža noslēpums? Ģenētikā, saka lietpratēji. Bet arī dzīvesveidā. Fricis piekopa visai veselīgu dzīvesveidu. Viņš allaž bija aktīvs, kustīgs. Kā fotogrāfs viņš darbojās Stokholmā un tās priekšpilsētās, piegādādams avīzēm sporta notikumu fotoattēlus, bet mūsu interesi vairāk saista viņa Stokholmas latviešu aktivitāšu dokumentēšana - kultūrā, sportā, sabiedriskajā dzīvē vispār. Tikpat vai katrā lielākajā Stokholmas latviešu sarīkojumā vai teātra izrādē Fricis ar savu fotiķi allaž bija klāt. Tā ir nozīmīga Stokholmas latviešu trimdas dzīves dokumentācija. Es atceros viņu nākam un ejam pa mūsu ielu, allaž steidzīgi, allaž ar somu plecā. Neliela auguma, kalsnējs. Un, ja apstājās parunāties, allaž uzskatu un viedokļu pilns, bieži vien ar humoristisku vai ironisku nokrāsu - bieži vien šķita, ka Alant Vils jau gatavo kādu jaunu satīrisku pantiņu...
	Fricis bija liels dabas mīļotājs - sēņotājs un makšķernieks. Vienatnē, dabā viņš juta kā mieru, tā Radītāja klātbūtni. Vientulībā viņš jutās labi. Vai tas bija dabā, iesienot grāmatas, rakstot, atdzejojot vai vērojot cilvēku aktivitātes caur fotiķa lēcu. Bet visu, ko viņš darīja, viņš darīja pacietīgi un rūpīgi. Viņa dzejoļi dažkārt ir kā fotoattēli vārdos, viņa fotogrāfijas kā dzeja vai īsstāsti, viņa iesietās grāmatas kā viņa rūpīgi nostrādātie, saistītā pantmērā veidotie dzejoļi.
	Grūti iedomāties, ka Friča vairs nav. Bet mums ir, mums paliek viņa devums kā fotogrāfijās, tā dzejā - kā "sūna, akmens un koks".
Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  08/31/04    Melngalvju namā šodien atklās izstādi "Latio" piedāvā: Latvijas melnbaltās fotogrāfijas klasika. Izstādē būs apskatāmi 13 Latvijas fotogrāfijas meistaru darbi un šī gada darbu tēma ir Latvijas ainava, kas fotogrāiem bija jātspoguļo melnbaltos darbos. Daļa darbu tiks iekļauti tradicionālajā Latio kalendārā 2005. gadam. 
	Galerijā Daugava no 1. septembra būs apskatāma mākslinieces Kristīnes Abikas gleznu izstāde Potreti. Kā liecina nosaukums, izstādes darbu centrā ir cilvēku tēli - grāmatu, kino, nejaušu garāmgājēju tēli, arī tuvinieku un dzīvē satiktu ļaužu gleznojumi, darbi košās krāsās.
	Ārzemju mākslas muzejā 2. septembrī atklās divu Ukrainas mākslinieku Oļega Pinčuka (tēlniecība) un Sergeja Pojarkova (grafika) darbu izstādi. Oļegs Pinčuks - mūsdienu ukraiņu mākslas intelektuālais līderis, tēlnieks, filozofs. Viņa pasaule dzīvo fantastiskas būtnes ar savu filozofiju, humoru. Neraugoties uz metafizisko polifoniju, O. Pinčuka skulptūras ir cilvēcīgi siltas un patiesas. Sergejs Pojarkovs ir beidzis I. Fjodorova Ļvovas Poligrāfiskā institūta Grāmatas mākslas fakultātes Kijevas nodaļu un Ukrainas Mākslas akadēmijas Grafikas fakultātes grāmatu ilustrāciju darbnīcu, ilustrējis 29 grāmatas.
	Kinogalerijā no 2. septembra būs apskatāma fotokonkursa Reportāža par manu augstskolu 2004 labākie darbi. Konkursa devīze bija Vai tu spēj uz parastām lietām paskatīties citādi, 92 darbus iesūtīja 13 konkursanti, kas mācās Latvijā. Darbu vērtēšanas komisiju vadīja Latvijas Fotogrāfijas muzeja direktors Vilnis Auziņš, par labāko tika atzīts Pauļus Jančausks no Lietuvas, Rīgas Ekonomikas augstskolas students.
	Latvijas Mākslas akadēmijas aulā 3. septembrī atklās telpiskās mākslas simpozija Rojaraku nobeiguma izstādi. Simpozijs radīts, lai attīstītu kontaktus starp profesionāļiem, mākslas studentiem, interesentiem, kā arī lai decentralizētu kultūras dzīvi, veidojot to Latvijas mazpilsētā Rojā. Rojaraku simpozijā piedalās Hilberts Jatkevičs, Remigijs Sederevičs no Lietuvas, Katarina Ausa no Igaunijas, Evija Zujeva, Ingmārs Usas, Oskars Poikāns no Latvijas. Darbos izmantota keramika, stikls, koks, betons, polimēri, metāls. 
	Ivonnas Veihertes galerijā skatāmi Henriha Vorkala zīmējumi Veltījums. Veltījums diviem lielmeistariem - Vinsentam van Gogam un Vilhelmam Purvītim. Izmantojot savu zīmētāja meistarību, mākslinieks veidojis abu gleznotāju darbu precīzas kopijas, kā arī mazākas kopijas, kas papildinātas ar asociatīviem zīmējumiem un skicēm darba malās, stāstot par slavenāko Londonas izsoļu namu tēliem.
	Liepājas muzeja filiālē Liepāja okupācijas režīmos apskatāmas Daugavas vanagu rokdarbnieču izstāde. Daugavas vanagi skan vīrišķīgi, bet izstādē aplūkojamas no smalkiem, baltiem diegiem darinātas sedziņas, austas segas, spilveni un košie Nīcas brunči, tamborējumi, dzintara rotas, pinumi - tīnes, grozi.
Bibliotēka top projektos
Ilze Zveja,  NRA  08/31/04    Lai arī joprojām nav atrisināti īpašumtiesību jautājumi Rīgā, vietā, kur paredzēts celt jauno Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) ēku, LNB projekta īstenošana turpinās, piesaistot līdzekļus, izstrādājot projektus, īstenojot projektu Gaismas tīkls.
	Kultūras ministrijas (KM) valsts sekretārs un LNB projekta vadītājs Daniels Pavļuts, vakar informēja, ka pēc tikšanās ar ēkas arhitektu Gunāru Birkertu 17. augustā nosūtīta vēstule Rīgas domei un Rīgas pilsētas būvvaldei ar pieprasījumu ļaut atsākt LNB ēkas projektēšanu pirms īpašumtiesību iegūšanas uz būvteritorijā esošajiem nekustamajiem īpašumiem. Pagaidām atbildes nav. 
	Par privātpersonām piederošiem īpašumiem pēc cenu aptaujas noslēgts līgums ar SIA Eiroeksperts Rīga par īpašumu novērtēšanu. Līgums slēgts 28. jūlijā un bija jāizpilda 20 dienu laikā, diemžēl līdz 30. augustam KM iesniegti tikai 14 no 29 novērtējumiem. D. Pavļuts sacīja, ka līdz 3. septembrim tiks saņemti trūkstošie novērtējumi un trīs dienu laikā KM apstiprinās zemāko cenu, ko iesniegs zvērināta advokāta S. Selgas birojam vienošanās procesam. KM nav arī saņēmusi atbildi no Rīgas domes Īpašumu departamenta lūgumam norādīt, kad Rīgas domes sēdē iekļaus jautājumu par pašvaldībai piederošo nekustamo īpašumu atsavināšanu.
	Būvdarbu vadības kompānijai Hill International Inc. nosūtīta atbildes vēstule par tās piedāvāto projekta vadības cenu. Plānots, ka septembrī Rīgā ieradīsies kompānijas pārstāvis. Šogad plānots pabeigt arī LNB grāmatu krātuves Silakrogā rekonstrukciju. Līdz 15. septembrim tiks sagatavots būvniecības izsoles nolikums un izsludināts atklāts konkurss par būvniecības darbu veikšanu.
	Valsts aģentūras Kultūras informācijas sistēmas direktora v.i. Sandra Ozoliņa, kuras vadītā iestāde īsteno valsts vienotās bibliotēku informācijas sistēmas (VVBIS) projektu Gaismas tīkls, stāstīja, ka līdz 13. septembrim tiks izsludināts konkurss par datortehnikas un programmatūras, lokālā tīkla un interneta pieslēgumu un IT apmācību.
'Sakoptākais Latvijas pagasts 2004'
DELFI  08/31/04    Noslēdzies konkurss "Sakoptākais Latvijas pagasts 2004", kurā šogad par sakoptākajiem Latvijas novados ir atzīti šādi pagasti: Latgalē - Baltinavas pagasts, Kurzemē - Laucienes pagasts, Vidzemē - Lejasciema pagasts, Zemgalē - Smārdes pagasts, portālam "Delfi" pastāstīja Latvijas Pašvaldību savienībā. 
	Uzvarētājiem balvas pasniegs a/s "Rīgas Piensaimnieks" un Latvijas Zemnieku savienība. Konkurss "Sakoptākais Latvijas pagasts" norisinās jau desmito gadu, un novadu vērtēšanas komisijas saka lielu paldies visu pagastu cilvēkiem par atsaucību un aktivitāti, daloties idejās un pieredzē. 
	Pagastu novērtēšana notika vairākās nominācijās, un arī katrā no tām tiks pasniegtas balvas. Nominācijā "Pagasta attīstības iespējas" balvu piešķir Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija. Kurzemē šajā nominācijā balva tiek piešķirta Tārgales pagastam, Latgalē - Rušonas pagastam, Vidzemē - Jaunpiebalgas pagastam un Zemgalē - Smārdes pagastam. Nominācijā "Vides aizsardzība" Vides ministrija apbalvos Rudbāržu pagastu Kurzemē, Rušonas pagastu Latgalē, Blomes pagastu Vidzemē un Glūdas pagastu Zemgalē. Zemkopības ministrijas, Latvijas Lauksaimniecības konsultāciju centra un Latvijas Agronomu biedrības balvu nominācijā "Zemkopība un lauku vide" saņems Zirņu pagasts Kurzemē, Baltinavas pagasts Latgalē, Lejasciema pagasts Vidzemē un Variešu pagasts Zemgalē. 
	Šogad pirmo reizi tiks pasniegtas balvas nominācijā "Mežs un sabiedrība", ko izvērtēja Zemkopības ministrijas Meža politikas departamenta, VAS "Latvijas valsts meži", Latvijas Kokrūpniecības federācijas un Valsts Meža dienesta pārstāvji. Mežinieku balvu nominācijā "Mežs un sabiedrība" ir nopelnījuši: Rudbāržu pagasts Kurzemē, Robežnieku pagasts Latgalē, Lazdonas pagasts Vidzemē un Vecumnieku pagasts Zemgalē. 
	Laucienes (Kurzeme), Rušonas (Latgale), Blomes (Vidzeme) un Smārdes (Zemgale) pagasti saņems Ekonomikas ministrijas balvu par sakoptāko uzņēmējdarbības vidi. Zirņi (Kurzeme), Baltinava (Latgale), Naukšēni (Vidzeme) un Vecumnieki (Zemgale) ir izcīnījuši Izglītības un zinātnes ministrijas balvu nominācijā "Izglītība un sports". Par sociāli labvēlīgāko vidi Labklājības ministrija balvu pasniegs Tārgales pagastam (Kurzeme), Robežniekiem (Latgale), Mālpilij (Vidzeme) un Skrīveriem (Zemgale), bet Veselības ministrijas balvu ieguvuši Laucienes (Kurzeme), Demenes (Latgale), Mālpils (Vidzeme) un Vecumnieku (Zemgale) pagasti. Kultūras ministrija piešķīrusi balvu Laucienes (Kurzeme), Baltinavas (Latgale), Trapenes (Vidzeme) un Vecumnieku (Zemgale) pagastiem par kultūrvides veidošanu pašvaldībā. Satiksmes ministrija nominācijā "Lauku ceļu saimnieks" apbalvos Laucienes (Kurzeme), Demenes (Latgale), Naukšēnu (Vidzeme) un Smārdes (Zemgale) pagastus. Lauciene (Kurzeme), Ilzeskalns (Latgale), Lejasciems (Vidzeme) un Smārde (Zemgale) saņems Latvijas Radio un LPS žurnāla "Logs" balvu par sabiedrisko attiecību veidošanu pagastā. 
	Akciju sabiedrība Rīgas Piensaimnieks pasniegs arī savas speciālbalvas Medzes (Kurzeme), Ilzeskalna (Latgale), Jaunpiebalgas (Vidzeme) un Bērzes (Zemgale) pagastiem. Vērtēšanas komisijas papildu atzinību izpelnījies Mērdzenes pagasts (Latgale) par kvalitatīvas meža produkcijas ražošanu un realizāciju, Ilzeskalna pagasts (Latgale) par lopkopības attīstības veicināšanu reģionā, Rušonas pagasts (Latgale) par lauku attīstību un ekonomikas dažādošanu un Medzes pagasts (Kurzeme) par netradicionālo lauksaimniecības nozaru un tūrisma attīstības veicināšanu. 
	Konkursa "Sakoptākais Latvijas pagasts" rīkotāji ir Latvijas Pašvaldību savienība, Latvijas Zemnieku savienība, Zemkopības ministrija, Latvijas Agronomu biedrība, Latvijas Lauksaimniecības konsultāciju un izglītības atbalsta centrs, Satiksmes ministrija, Kultūras ministrija, Labklājības ministrija, Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija, Ekonomikas ministrija, Vides ministrija, Izglītības un zinātnes ministrija, Veselības ministrija. Konkursu atbalsta Latvijas Radio, Latvijas Televīzija un LPS žurnāls "Logs".