K a s   j a u n s	
Nr. 360:   2004.g. 18. - 25. augusts	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Pirmo reizi tiekas jaunie eirokomisāri
Evija Cera,  NRA  08/21/04     Lai savstarpēji iepazītos un apspriestu praktiskus jautājumus, vakar uz neformālu sanāksmi pulcējās Eiropas Savienības dalībvalstu nominētie Eiropas Komisijas komisāri, arī Latvijas pārstāve Ingrīda Ūdre, kurai topošais EK prezidents Žožē Barrozu uzticējis nodokļu un muitas portfeli.
	Tikšanās laikā galvenokārt pārrunāti EK turpmākās darbības pamatprincipi un aktuāli organizatoriskie jautājumi, tostarp jauno komisāru noklausīšanās procedūra Eiropas Parlamentā, Neatkarīgo informēja Saeimas preses dienestā. Nākamie komisāri akcentēja savstarpējo koleģialitāti un komandas darbu, kā arī efektīvas sadarbības nepieciešamību ar EK direktorātiem. Liela nozīme jaunajā EK būs katra komisāra izveidotā biroja profesionalitātei, kā arī komunikācijai ar sabiedrību par EK un citu Eiropas Savienības institūciju darbu.
	Viens no jaunās EK galvenajiem uzdevumiem būs pārliecināt ES pilsoņus atbalstīt nesen akceptēto Eiropas konstitūciju apstākļos, kad vēršas plašumā eiroskepticisms, - ziņo LETA/Reuters. Vēl viens izaicinājums Komisijai būs pārliecināt ES valstu valdības palielināt ES budžetu, bet tam pretojas dažas dalībvalstis. Ž. Barrozu intervijā Vācijas laikrakstam Sueddeutsche Zeitung izteicies, ka viņš atbalstot ierosināto budžeta palielināšanu, jo tā esot vajadzīga ES mērķu sasniegšanai.
	Jaunā EK darbu sāks 1. novembrī, līdz tam komisāru kandidātiem jāsagatavojas eksāmenam Eiropas parlamentā, kur katram būs publiski jāuzstājas un jāatbild uz deputātu jautājumiem. Topošajiem komisāriem būs jāpārliecina parlamentārieši par uzticēto atbildības jomu pārzināšanu. 
Baltijas ceļa 15 gadu gājums
Evija Cera, NRA  08/21/04     Jau 15 gadu pagājis kopš 1989. gada 23. augusta, kad simtiem tūkstošu Latvijas, Lietuvas un Igaunijas iedzīvotāju vienojās kopējā akcijā Baltijas ceļš, lai, protestējot pret noziedzīgo Molotova-Ribentropa paktu, cauri trim valstīm izveidotu rokās sadevušos cilvēku ķēdi.
	Atzīmējot akcijas Baltijas ceļš 15. gadadienu un Ribentropa-Molotova pakta parakstīšanas 65. gadadienu, šogad visās Baltijas valstīs tiek organizēti dažādi pasākumi, lai sekmētu tautas vēsturiskās atmiņas saglabāšanu un nezūdamību, sapratni par nesenās pagātnes sarežģītajiem notikumiem. 
	Latvijas deputāts Eiropas Parlamentā Ģirts Valdis Kristovskis ir sagatavojis projektu rezolūcijai 1939. gada 23. augusta komunistiskās PSRS un nacistiskās Vācijas neuzbrukšanas līgums un slepenie protokoli. Sekas. Eiropas Parlamenta Eiropas nāciju grupas (ENG) deputāti atzinuši, ka jaunajam Eiropas Parlamentam nopietni jāizvērtē vēstures fakti, kas savulaik izraisīja noziedzīgu Eiropas sadalīšanu interešu sfērās un vēlāk atsevišķu valstu, tajā skaitā Latvijas, okupāciju. 
	Ģ. V. Kristovska mērķis, sagatavojot rezolūcijas projektu, ir parādīt, ka tieši 1939. gada 23. augusta noziedzīgais līgums un tā slepenie protokoli ne tikai bija pamats Polijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Somijas un Besarābijas sadalīšanai starp PSRS un Vāciju, bet arī suverenitātes, politisko un civilo tiesību iznīcināšana, kas Latvijā turpinājusies pusgadsimta garumā padomju okupācijas laikā. 
	Iecerēts, ka, ņemot par pamatu šo rezolūciju, ENG aicinās Eiropas Parlamenta deputātus izvērtēt pašreizējās politiskās ambīcijas, kas pret savulaik PSRS okupētajām teritorijām joprojām ir PSRS morālajai un juridiskajai mantiniecei Krievijai. 
Senators slavē Latvijas demokrātiju
Aija Cālīte,  Latvijas Avīze  08/24/04     Latvijā divu dienu vizītē bija ieradusies ASV senatoru delegācija, kuru vadīja viens no ietekmīgākajiem un populārākajiem šīs valsts politiķiem republikānis Džons Makeins, kurš pazīstams kā Baltkrievijas diktatoriskā režīma un Krievijas "jaunā autoritārisma" kritiķis. 
	ASV vēlas atbalstīt mūsu kaimiņu baltkrievu vēlēšanos valstī atjaunot demokrātiju. Šā gada sākumā Rīgā notikušajā konferencē par demokrātiju Ziemeļaustrumeiropā Dž. Makeins jau bija apliecinājis savu labo gribu. Taču tieši šā iemesla dēļ senators Baltkrievijā netiek ielaists. Tāpēc par tikšanās vietu ar baltkrievu opozīcijas līderiem šoreiz tika izraudzīta Latvija. 
	Tikšanās reizē ar žurnālistiem senators Dž. Makeins sacīja, ka viņš priecājas par to, ka "Latvija, viens no ASV labajiem draugiem, ir pazīstama kā viens no pasaules lieliskākajiem veiksmes stāstiem". 
Apbalvos karavīrus
LETA  08/24/04    Šodien (otrdien) Ādažos 3. reģionālā nodrošinājuma centra bāzē par dalību starptautiskajās misijās apbalvos 105 karavīrus, informēja Aizsardzības ministrijas preses nodaļas vadītāja Anda Baraškina. Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) karavīriem pasniegs piemiņas medaļu "Par piedalīšanos starptautiskajās operācijās". Medaļas saņems deviņi karavīri par dalību starptautiskajā miera nodrošināšanas misijā Afganistānā (ISAF), 91 - par dalību misijā Kosovā (KFOR) Baltijas valstu un Dānijas projekta par dalību Balkānos (BALTSQN) laikā un pieci militārās policijas karavīri KFOR sastāvā.
Valdība atbalsta 
Latvijas karavīru misijas Irākā pagarināšanu 
LETA  08/24/04    Ministru kabinets šodien atbalstīja Saeimas lēmumprojektu, kas paredz līdz 2005.gada 8.jūnijam pagarināt Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) vienību dalību daudznacionālajos spēkos Irākā.
	Aizsardzības ministrs Atis Slkateris (TP) pauda cerību, ka Saeima atbalstīs valdības iniciatīvu pagarināt misijas termiņu. Ja visi starptautiskie spēki pamestu Irāku, tur sāktos asinspirts, norādīja ministrs, uzsverot, ka Latvijai ir jāpiedalās miera iedibināšanā Irākā.
	Iespējams, ka Latvija uz misiju Irākā vairs nesūtīs sapieru vienību, jo šobrīd Polijas komandētajiem spēkiem neesot tādas nepieciešamības. Lēmumu par to pieņems militārie speciālisti Varšavā, informēja Slakeris.
	Nākamiem karavīri rotācijas kārtībā misiju Irākā pildīs četrus mēnešus, tāpat kā līdz šim.
	Kā ziņots, pirmoreiz Saeima 2003.gada 20.martā atļāva NBS vienībām piedalīties starptautiskajās miera nodrošināšanas un humānajās operācijās Irākā starptautiskās koalīcijas bruņoto spēku militārās vadības pārziņā.
	Kā norāda Aizsardzības ministrija, Saeimai piekrītot sūtīt karavīrus uz Irāku, Latvija oficiāli pauda atbalstu cīņai pret terorismu un vēlmi veicināt vispārējo drošību, kā arī apliecināja Latvijas gatavību sniegt savu ieguldījumu globālās drošības stabilizācijā.
	ANO, izvērtējot situāciju Irākā, pieņēma lēmumu, ka drošības un stabilizācijas nodrošināšanai Irākā ir nepieciešams ANO daudznacionālo spēku atbalsts. Pamatojoties uz šo rezolūciju, Saeima 2003.gada 11.decembrī pieņēma lēmumu par termiņa pagarināšanu NBS vienību dalībai miera nodrošināšanas operācijā Irākā ANO daudznacionālo spēku sastāvā. Lēmuma darbības laiks tika noteikts līdz šā gada 16.oktobrim.
	Ministrija informē, ka ANO, veicot sociālpolitisko apstākļu un drošības situācijas analīzi, jau šā gada 8.jūnijā pieņēma jaunu rezolūciju, kurā pauda viedokli, ka daudznacionālo spēku klātbūtne Irākā nepieciešama vēl uz gadu, kā arī nolēma, ka ir gatava mandāta darbību izbeigt ātrāk pēc Irākas valdības pieprasījuma.
	Līdz ar to, lai Latvijas NBS vienības varētu piedalīties ANO daudznacionālo spēku sastāvā līdz noteiktā termiņa beigām - 2005.gada 8.jūnijam -, ir nepieciešams jauns Saeimas lēmums.
	NBS vienības līdzdalība Irākā notiek Aizsardzības ministrijai atvēlētā budžeta ietvaros, kas kopumā ir gandrīz četri miljoni latu, līdz ar to papildu finansējums nav nepieciešams.
	Gala lēmums par termiņa pagarināšanu vēl jāpieņem Saeimai. 
Putins aicina Vairu Vīķi-Freibergu
BNS  08/24/04    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga pirms vairākām dienām saņēmusi uzaicinājumu no Krievijas prezidenta Vladimira Putina nākamā gada 9. maijā apmeklēt svinīgos pasākumus Maskavā par godu 60. gadadienai kopš Padomju Savienības uzvaras pār nacistisko Vāciju. 
	Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga pastāstīja, ka uz svinīgajiem pasākumiem nākamā gada 9. maijā uzaicinājumus saņēmuši arī citu valstu vadītāji. "Prezidente šobrīd izvērtē šo uzaicinājumu no dažādiem aspektiem. Svarīgi arī izvērtēt, kādi ir citi uzaicinātie svētku dalībnieki un kāda ir viņiem atvēlētā loma šajos pasākumos. Prezidente arī atzīst, ka Latvija nosoda [tā laika nacistiskās Vācija līdera Ādolfa] Hitlera noziegumus, taču skaidri apzinās arī to, kādu postu Latvijai un citām valstīm nodarījis [tā laika Padomju Savienības vadītāja Josifa] Staļina režīms," sacīja Rozenberga. 
	1945. gada 8. maijā nacistiskā Vācija kapitulēja un ar šo datumu Eiropā noslēdzās Otrais pasaules karš. 9. maijā padomju spēki sagrāva nacistiskās Vācijas armijas daļas pie Prāgas, kas pretojās arī pēc kapitulācijas, tāpēc Krievijā Uzvaras diena ir 9. maijā. Citur Eiropā 9. maijā svin Eiropas dienu.  Krievijā ik gadus 9. maijā notiek vērienīgas svinības, kuru laikā notiek  armijas parāde un svētku pasākumi.

Brēka par Delnu
Prezidentes mudinājumu 
NVO pārtapt par partijām dēvē par absurdu 
Dita Arāja,  Diena  08/19/04    Karstu diskusiju par NVO lomu sabiedrībā ir uzjundījusi Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Līdztekus nedēļas sākumā paustajam viedoklim, ka NVO nedrīkst prasīt amatpersonas atkāpšanos, otrdien LNT ziņās V.Vīķe-Freiberga nāca klajā ar paziņojumu - ja NVO vēlas ietekmēt valsts procesus, tām jāpārreģistrējas par partijām. Par absurdu un absolūtu neprātu prezidentes teikto dēvē Dienas aptaujātie NVO pārstāvji un nevalstiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības eksperti, jo NVO un partiju loma krasi atšķiras: politiskā partijā cilvēki apvienojas, lai nāktu pie varas, bet NVO - lai būtu sabiedrības viedokļa aizstāvji, sargsuņi, kas uzrauga politiķu pieņemtos lēmumus. 
	"Ja runājam par izpildvaras lēmumu apšaubīšanu jeb pretenzijām pret izpildvaras tiesībām veikt savas funkcijas, es to uzskatu par iejaukšanos politiskā procesā, ko leģitīmi un normāli vajadzētu darīt politiskām organizācijām. Lai organizācija varētu darboties kā politiska organizācija, tad lai viņa reģistrējas kā politiska organizācija, lai deklarē visai tautai, no kurienes nāk viņas finansējums, kas ir viņas sponsori, kas ir viņas politiskā platforma, uz ko viņa tēmē," LNT otrdienas vakarā sacīja V.Vīķe-Freiberga. 
	Tā tas arī jāsaprot, trešdien Dienai apliecināja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga: "Tām NVO, kas vēlas veidot politiskos procesus, jāpārtop par politiskām organizācijām. Var kļūt par izpildvaras un likumdevējvaras pārstāvjiem un ļoti tieši ar šiem jautājumiem strādāt." 
	"Noteikti nē!" - tā prezidentes sacīto apstrīd NVO centra eksperte Zinta Miezaine. Viņa skaidro, ka politiskās partijas cīnās par varu, bet NVO loma ir "skatīties, kā tie, kas pie varas tikuši, to īsteno". Arī sabiedriskās politikas centra Providus pētniece un partiju finansēšanas kontroles eksperte Lolita Čigāne akcentē, ka NVO nav varas ambīciju un tās konkrētas sabiedrības grupas viedokli aizstāv neitrālā veidā, kam "nav partiju savstarpējo cīņu pieskaņas". Sabiedrības integrācijas ministrs Nils Muižnieks, kura sekretariātā izstrādāta NVO stiprināšanas stratēģija, skaidro - ja NVO tiešā veidā grib ietekmēt politiku, tai nav jākļūst par partiju, bet NVO ar partijām var sadarboties. "Arī es savulaik komentēju politikas procesus," N.Muižnieks atminas laiku, kad pats strādāja NVO un kā politologs izteica viedokli par norisēm valstī. 
	Likums NVO prasa ik gadu Valsts ieņēmumu dienestā iesniegt finanšu pārskatu, un šādā veidā sabiedrība var uzzināt, kas ir NVO naudas avoti arī tad, ja organizācija nav pārtapusi par partiju. L.Čigāne atzīst, ka partijām patlaban likumdošana pieprasa ļoti precīzi norādīt sponsorus, taču arī šajā ziņā NVO nevar salīdzināt ar partijām. "Pret NVO nevar izvirzīt tās pašas caurspīdīgās finansējuma prasības, jo NVO atšķirībā no varas partijām nesadala valsts resursus, nelemj par privatizācijas noteikumiem, valsts investīcijām," skaidro L.Čigāne, piebilstot, ka arī cīņu par partiju finansēšanas caurskatāmību aizsāka NVO: Delna, Sorosa fonds-Latvija un vēlāk arī Providus. Lai NVO projektiem piesaistītu naudu, tām potenciālajiem naudas devējiem jāuzrāda skaidri finanšu pārskati, jo pretējā gadījumā var rasties šaubas, vai konkrētā NVO vispār ir uzticama. Naudas devēji, pieprasot pārskatus, seko līdzi naudas izlietojumam, stāsta Z.Miezaine. Viņa atgādina, ka NVO darbojas ne tikai valsts mērogā, bet arī pašvaldībās vai, sadarbojoties ar citvalstu partneriem, starptautiskā līmenī. Vai arī darbam vietvarās būtu jāveido partija, prezidente neprecizē. "Mēs varam aizrunāties ļoti tālu, bet runa bija par šo ļoti konkrēto gadījumu, un to arī prezidente komentēja," saka A.Rozenberga. 
	Konkrētais gadījums ir sabiedrības par atklātību Delna protests pret politiķu lēmumu, Ingrīdu Ūdri (ZZS) izvirzot eirokomisāra amatam un to nepaskaidrojot. "Satrauc tas, ka ar šāda veida nelietišķām diskusijām tiek novirzīts temats no Delnas pārmetuma būtības - aizdomām par politisko korupciju," tā pašreizējo diskusiju par NVO lomu sabiedrībā vērtē Delnas valdes priekšsēdis Roberts Putnis. Viņaprāt, šāda absurda diskusija par vispārzināmiem demokrātijas pamatiem ir tipiska metode, "kā novērst uzmanību no lietas būtības, un tas ir politiskā spiediena elements".
'Delna' šokēta par Drošības policijas rīcību 
LETA  08/20/04     Iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) izteikumus par to, ka Drošības policija (DP) analizē un pēta sabiedrības par atklātību "Delna" pēdējā laika aktivitātes, organizācijas valdes priekšsēdis Roberts Putnis uzskata par apliecinājumu Latvijai kā represīvai valstij un spiediena kāpinājumu pret šo nevalstisko organizāciju, šodien ziņo laikraksts "Diena". 
	"Tā ir absolūta pazīme, ka Latvija ir tālu no demokrātiskas, tiesiskas un brīvas valsts," uzsver Putnis. 
	Telekompānijas "Latvijas Neatkarīgā televīzija" (LNT) ziņām ceturtdienas vakarā Jēkabsons atzina, ka atsevišķas pazīmes liecinot par "Delnas" politizēšanos, tāpēc DP skaidrojot, kāds īsti esot šīs sabiedriskās organizācijas aktivitāšu mērķis un kas aiz tā stāv. 
	"Tas nav noslēpums, ka "Delnu", piemēram, sponsorē kāds ļoti pasaulē slavens uzņēmējs, kuru neielaiž vienā otrā pasaules valstī un kuram tiek arī pārmestas pat, iespējams, mahinācijas lielos apmēros. Es runāju par [Džordžu] Sorosu, kura politiskā filozofija arī var būt dažādi iztulkojama," intervijā LNT sacījis Jēkabsons. 
	Savukārt "Delnas" protesta akcija pret Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres (ZZS) nominēšanu Eiropas komisāres amatam iekšlietu ministram atgādinot nacionālboļševikus vai kādu citu radikālu organizāciju, kas pārkāpj Latvijas likumus. 
	"Dienai" nav neizdevās sazināties ar Jēkabsonu, lai noskaidrotu, vai rīkojumu par analīzes veikšanu DP devis viņš vai arī tā bijusi DP iniciatīva. 
	Kā laikrakstam sacījis Putnis, vēl trešdien viņš uzskatījis, ka pēc Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas izteikumiem par "Delnu" nav iespējams nekas šausmīgāks, taču iekšlietu ministra paziņojums uzskatāms par reāliem draudiem. 
	Putnim neesot saprotams, kādi likumi ļauj sākt šāda veida pārbaudi pret brīviem pilsoņiem un kāds ir to pazīmju kopums, kas ļauj valsts amatpersonai komentēt kādas sabiedriskās organizācijas darbu. Taču "Delna" neapklusīšot un aktivizēšot starptautisko "Transparency International" tīklu, lai izklāstītu, kāda ir lietas būtība Latvijā. "Nebūs tā, ka Delna apklusīs," uzsvēris Putnis. 
Emsis Vācijā tiksies 
ar Delnas mātes organizāciju
LTV Panorāma  08/20/04    Turpinās Latvijas amatpersonu masīvais spiediens pret sabiedrību par atklātību "Delna". Vakar iekšlietu ministrs pat draudēja tai ar Drošības policiju, bet šodien atzīst, ka esot pārprasts. Tikmēr Indulim Emsim pirmdien sākas oficiāla vizīte Vācijā. Bet, izrādās, Ministru prezidents uz Vāciju dodas jau svētdien, lai tiktos ar "Transparency International" vadību, kas ir DELNAS mātes organizācija. Tās pārstāvji norāda, ka tikšanās iniciators ir premjers, bet Indulis Emsis to noliedz.
	Abas amatpersonas katra savā veidā izrāda pastiprinātu interesi par "Delnas" aktivitātēm. Jēkabsons draud ar Drošības policiju. Bet premjers dodas uz Vāciju, lai vizītes ietvaros tiktos ar TI vadību. Rīta pusē lūgts komentēt neoficiālās ziņas par braucienu, premjers nespēja atcerēties, ka viņam paredzēta šī tikšanās. Pēc stundas Latvijas Televīzijai viņš atzina, ka šāda tikšanās tiešām būs. 
	Un tā notiks pie Latvijas vēstnieka Vācijā, un iemesls esot kāds TI veiktais pētījums, kur pieminēta arī Latvija. Dienas gaitā premjera birojs izplatīja paziņojumu, ka tikšanās nav saistīta ar pēdējā laika notikumiem ap DELNU, jo tā plānota jau jūlija sākumā, kad gatavota vizīte, - tātad pirms pusotra mēneša. TI pārstāvis Mikloss Maršals gan stāsta ko citu - zvans ar vēlmi tikies saņemts pavisam nesen. Tā būšot neformāla tikšanās. Māršals telefonsarunā vairākkārt uzsver, ka tikšanās iniciatori Latvijas puse. Runājot par Valsts prezidentes un citu amatpersonu izteikumiem, TI pārstāvis uzsvēra "Delna" neatkarību. 
	Viņš uzskata, ka sarunu temats noteikti būšot arī "Delnas" aktivitātes Latvijā. Savukārt premjera pārstāvji norāda, ka tikšanās rīkošanai ar to neesot nekāda sakara. 
Jēkabsons taisnojas, turpinot kritizēt Delnu 
Dita Arāja, Ināra Egle, Edgars Galzons, Jānis Krastiņš,  Diena  08/21/04    Dienu pēc paziņojuma, ka drošības policija (DP) analizē un skaidro, kas stāv aiz sabiedrības par atklātību Delna pēdējā laika aktivitātēm, iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) piektdien pavēstīja, ka esot pārprasts. Viņš neesot devis DP rīkojumu pievērst pastiprinātu uzmanību sabiedriskajai organizācijai, vienīgi, pildot savu uzdevumu, šī drošības iestāde analizējot, kā Latvijā notiekošie procesi varētu ietekmēt valsts stabilitāti. Tomēr, kā ziņo BNS, izteikumus, ka Delna ir politizējusies un, rīkojot nesankcionētu piketu, pārkāpusi likumu, ministrs negrasoties atsaukt.
	Delnas valdes loceklis Valts Kalniņš piektdien žurnālistiem pauda cerību, ka augsto amatpersonu izteikumi "nav bijuši tik draudīgi, kā izklausījās". Savukārt Ē.Jēkabsona partijas biedrs, integrācijas ministrs Nils Muižnieks (LPP), kurš vadījis Sorosa fonda-Latvija (SFL) Cilvēktiesību un etniskās saskaņas programmu, Dienai pauda neizpratni par kolēģa izteicieniem.
	Gan viņš, gan daudzi cilvēki Latvijā, kas pazīst SFL darbību, zina, ka tur viss noticis likumīgi un ka SFL atbalstījis pilsonisku sabiedrību, sabiedrības integrāciju un demokrātijas nostiprināšanu Latvijā 12 gadu garumā. "Gatavojos apsēsties ar Jēkabsona kungu un viņam izstāstīt par savu pieredzi SFL, lai viņš varētu iegūt dziļāku izpratni par SFL darbības principiem," teica N.Muižnieks. 
	Ceturtdienas vakarā televīzijas sabiedrības LNT ziņu raidījumā Ē.Jēkabsons darīja zināmu, ka atsevišķas pazīmes liecinot par Delnas politizēšanos, tāpēc DP skaidrojot, kāds īsti esot šīs sabiedriskās organizācijas aktivitāšu mērķis un kas aiz šīm rosībām stāv. "Tas nav noslēpums, ka Delnu, piemēram, sponsorē kāds ļoti pasaulē slavens uzņēmējs, kuru neielaiž vienā otrā pasaules valstī un kuram tiek arī pārmestas pat, iespējams, mahinācijas lielos apmēros. Es runāju par Sorosu, kura politiskā filozofija arī var būt dažādi iztulkojama," šāds Ē. Jēkabsona citāts tika pārraidīts ēterā. Savukārt Delnas protesta akcija pret Saeimas spīkeres Ingrīdas Ūdres (ZZS) nominēšanu Eiropas komisāres amatam iekšlietu ministram atgādinot nacionālboļševikus vai kādu citu radikālu organizāciju, kas pārkāpj Latvijas likumus.
	"Es pavisam droši un viennozīmīgi varu pateikt, ka nedz es esmu devis rīkojumu - nekādu - drošības policijai, nedz arī tā pati ar savu iniciatīvu kaut kādu pastiprinātu uzmanību pievērš Delnai. Vienkārši tiek apkopoti visi faktuālie, juridiskie un medijos sabiedriski izskanējušie viedokļi," piektdien Dienai skaidroja Ē.Jēkabsons. "Šobrīd es to garantēju kā iekšlietu ministrs, ka neviens no Delnas netiek tagad izsekots vai viņu sarunas noklausītas, vai pa ielu sekots," viņš teica. 
	Ministrs gan neatklāja, kādā veidā DP analizē un seko līdzi Latvijas aktualitātēm, paskaidrojot, ka šādas ziņas nav izpaužamas. DP komentārus Dienai piektdien neizdevās uzklausīt.
	Ē.Jēkabsons sacīja, ka, rīkojot nesankcionētu piketu pie Saeimas, Delna ir pārkāpusi likumu. Delnas valdes priekšsēdis Roberts Putnis Dienai teica, ka organizācija nepiekrīt policijas protokolam, kuru vēl izskatīs administratīvā tiesa. Pieteikums iesniegts trīs darbdienas pirms akcijas, taču līdz šim brīdim no pašvaldības nav saņemta atbilde. 
	Savukārt Dž.Sorosa vārdu Ē.Jēkabsons pieminējis tāpēc, ka viņš, būdams viens no sabiedriskās organizācijas sponsoriem, esot publiski izteicies par narkotiku legalizāciju. Tāpēc Ē.Jēkabsonam kā pilsonim, nevis kā ministram nepatīkot Dž.Sorosa "liberālā, kosmopolitiskā politiskā filozofija, kas arī tādā pat mērā aicina legalizēt narkotikas".
Premjers Berlīnē apspriež korupciju
Evija Cera,  NRA  08/24/04     Berlīnē tiekoties ar sabiedriskās organizācijas Transparency International (TI) vadītāju Peteru Aigenu, premjers Indulis Emsis augstu novērtējis tās līdzšinējo darbību Latvijā. Mūsu valstī šo organizāciju pārstāv sabiedrība par atklātību Delna.
	Izvērtējot Delnas aktivitātes saistībā ar Latvijas eirokomisāra izvēli, premjers uzsvēra, ka Latvijā kā demokrātiskā valstī ikvienam ir tiesības brīvi paust viedokli par politiskajiem procesiem, kas ir viena no augstākajām vērtībām, ko iedzīvotāji ir ieguvuši pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, informēja valdības Komunikācijas departaments. Tomēr jānodala tiesības brīvi paust viedokli no nesankcionētu politisku mītiņu organizēšanas, kuriem ir skaidrs politisks mērķis. Demokrātiskā valstī šī metode nebūtu atbalstāma, uzskata I. Emsis.
	Premjers informēja P. Aigenu par Latvijas valdības pasākumiem korupcijas apkarošanā, kā arī par pasākumiem, kas kopumā veicina sabiedrības labāku izpratni par valsts īstenoto politiku.

NVO aicina prezidenti uz tikšanos
LETA  08/24/04     Šodien Kronvalda parkā, atklājot simbolisko nevalstisko organizāciju (NVO) koku, 38 NVO pārstāvji iesniedza klātesošajai Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai vēstuli ar aicinājumu uz tikšanos. Prezidentes viedoklis NVO ir sarūgtinājis, "tāpēc vēlamies tikties, lai pārrunātu jautājumus par pilsoņu līdzdalību un vārda brīvību pilsoniskā sabiedrībā", norādīja sabiedriskās politikas centra "Providus" pētniece Vita Tērauda.
	Tikšanās paredzēta piektdien - 27.augustā. 
	Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga apliecināja, ka Vaira Vīķe-Freiberga ir pieņēmusi NVO aicinājumu un 27.augustā tikšanās notiks. Tikšanās norise un pārrunājamo tēmu loks vēl tiek precizēts. 
	Vēstulē NVO uzsver, ka prezidente daudzkārt ir mudinājusi Latvijas iedzīvotājus uz aktīvu pilsonisku stāju un atbildības uzņemšanos par savu un valsts nākotni. 
	"Diemžēl apsveikumu un uzmundrinošā atbalsta vietā pilsoniskā sabiedrība pēdējā laikā ir izpelnījusies Jūsu asu kritiku, kas nonāk pretrunā ar līdz šim pausto atbalstu pilsoniskajai aktivitātei," akcentē vēstules autori. Tāpēc NVO ar nepacietību gaida iespēju tikties ar prezidenti publiskā sarunā, lai dalītos domās par pilsonisko līdzdalību un vārda brīvību demokrātiskā sabiedrībā. 
	NVO koka atklāšanā vēstuli parakstīja vel vairākas sabiedriskās organizācijas. 
	Vaira Vīķe-Freiberga uzsvēra, ka viņa savā darbā ir iepazinusies ar NVO - "kā jūs cenšaties panākt to, lai mums būtu labāka dzīve un iespēja attīstīties". 
	Prezidente norādīja, ka valsts oficiālās struktūras bieži vien ir smagnējas un, lai pārvarētu šo inerci, katram pilsonim ir tiesības pulcēties un izteikt savu viedokli, tādējādi ietekmējot valsts struktūru lēmumu. 
	Nav vērtīgākas vai mazāk vērtīgas NVO, teica prezidente. Viņa norādīja, ka pati kopš 18 gadu vecuma ir darbojusies NVO. 
	Prezidentes uzstāšanās laikā vairāki klātesošie bija uzlikuši mutes aizsargmaskas, tādējādi protestējot pret prezidentes iepriekšējiem izteikumiem, kas tika vērsti pret NVO. 
	Akcijas "Smaidošie statisti ar ierobežotām izteikšanās iespējām" dalībnieki informēja, ka mutes ar maskām, uz kurām uzzīmēts plats smaids, simbolizējot prezidentes pausto vēlmi Latvijā redzēt laimīgus pilsoņus, kas neiesaistās politikas procesā. 
	"Prezidentes pēdējā laika izteikumi ir vērsti uz to, lai ierobežotu Latvijas iedzīvotāju iespējas brīvi piedalīties politiskajā procesā un paust viedokli par aktuāliem politiskiem jautājumiem," skaidro akcijas organizētāji. 	Iniciatīvas atbalstītāju vidū ir "Providus", Pasaules Dabas fonds, Eiropas kustība Latvijā, Pacientu tiesību birojs, "Junior Achievement Latvia", Latvijas Jaunatnes padome, Brīvprātīgo centrs, Latvijas Zaļā kustība, Eiropas Jaunatnes cilvēktiesību sadarbības tīkls, Vides aizsardzības klubs, Skolu atbalsta centrs, sabiedrība par atklātību "Delna", apvienība bērnu un jauniešu ģimenes tiesību aizsardzībai "Bejata", Mežaparka attīstības biedrība un citas organizācijas. 

(Ne-) Integrācija

Skolas apliecina gatavību reformai 
Zane Zālīte,  Diena  08/20/04     Mācības divās valodās mazākumtautību skolās iegūtās izglītības kvalitāti nepazemina - to rāda skolēnu labie rezultāti centralizētajos eksāmenos, ceturtdien premjeru Induli Emsi (ZZS) informēja skolu direktori no Bauskas, Daugavpils, Liepājas, Rīgas un Ventspils, kuru vadītajās mācību iestādēs bērni apgūst zinības bilingvāli jau vairākus gadus. Gatavība 1.septembrim un draudi par iespējamām sadursmēm saistībā ar krievu skolu reformas pretinieku akcijām tika pārspriestas arī Rīgas pilī. Pēc tikšanās ar izglītības ministru, Rīgas domes izpilddirektoru un drošības iestāžu pārstāvjiem Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga paziņoja, ka izglītības reformas pretinieku aktivitātes un paziņojumus par vardarbības pieaugumu 1.septembrī uzskatot par centieniem piesaistīt sev politisko reklāmu, vēsta LETA. Pēc prezidentes vārdiem, konsultācijas ar drošības dienestiem un viņas rīcībā nonākusī informācija liecina, ka štāba draudi neesot reāli, tie esot "tukša muca, kas tālu skan".
Integrācija - ārlietu ministra vaļasprieks
Māris Antonevičs,  Latvijas Avīze  08/23/04     Lai gan Artis Pabriks jau mēnesi ir ārlietu ministrs, viņš nav novērsies no zinātniskās darbības. Nupat nākusi klajā viņa sagatavotā brošūra "Izglītības, dialoga un līdzdalības loma sabiedrības integrācijas procesa veicināšanā".
	Pats ministrs gan to par nopietnu akadēmisku darbu neuzskata, drīzāk par palīglīdzekli skolotājiem un augstskolu pasniedzējiem. Grāmatā apkopotas paša A. Pabrika, kā arī vēsturnieka Jura Ciganova un sabiedrības integrācijas lietu ministra sekretariāta pārstāvja Denisa Hanova lekcijas - kopumā deviņas. A. Pabriks raksta par pilsonības un valodas politiku, kā arī dzimumu līdztiesību. 
	Iepazīstinot ar grāmatu, ārlietu ministrs atgādināja, ka ik pa laikam politiķi darot kaut ko tādu, kas neesot saistīts ar viņu ikdienas pienākumiem. Piemēram, E. Repše rīkojot gleznu izstādes, un arī rakstīts vārds savā ziņā esot "mākslas darbs". 
	Grāmata, kas drīzumā tikšot piegādāta skolām un bibliotēkām visā Latvijā, izdota gan latviešu, gan krievu valodā. Kā sacīja A. Pabriks: "Arī ja mūsu dzimtās valodas ir dažādas, bet ja mūsu domāšana ir līdzīga, vienotā virzienā vērsta, mēs varam veidot saliedētu sabiedrību."
Izglītības reformas pretinieki rīkos streiku, aicinot skolēnus neapmeklēt skolas
LETA  08/23/04     Krievu skolu aizstāvības štābs iecerējis no 2.septembra rīkot vairāku dienu streiku, aicinot Rīgas skolēnus neapmeklēt skolas un pulcēties pilsētas centrā, lai paaustu savu attieksmi pret izglītības reformu, šodien Rīgas domes rīkotajā konsultatīvajā apspriedē par izglītības reformu realizāciju informēja Rīgas domnieks un štāba aktīvists Aleksandrs Giļmans (PCTVL).
	Pagaidām nav precīzi zināms, cik ilgi varētu turpināties šāds streiks.
	Giļmans skaidroja, ka akcijās tiks iesaistīti arī pamatskolas skolēni, sākot no 6.klases. Pēc politiķa teiktā, visticamāk, skolēni tiks aicināti pulcēties Rīgas centrā. Deputāts gan noliedza, ka skolēni uz centru no Rīgas mikrorajoniem tiks vesti speciāli.
	Štāba aktīvists uzsvēra, ka štābam "ir cilvēki gandrīz visās Rīgas mazākumtautību skolās", kuri informēšot pārejos skolēnus par iecerēto streiku.
	Giļmans arī apliecināja - ja "masu skolu neapmeklēšana nepiespiedīs varas iestādes atcelt reformu", štābs lems par turpmākajām darbībām. Viņš atzina, ka, piemēram, skolēni varētu tikt aicināti mācību stundās neatbildēt latviešu valodā uz skolotāju uzdotajiem jautājumiem, bet izteikties tikai krievu valodā.
	Štāba aicinājumu skolēniem piedalīties streikā, neapmeklējot skolu, Rīgas domes Drošības un kārtības jautājumu komitejas priekšsēdētājs Andrejs Vilks (LSDSP) nosauca par perversu manipulāciju ar bērniem. Viņš norādīja, ka štābam ir jāuzņemas atbildība par to, ka tiks administratīvi sodīti vecāki, kuru bērni mācību laikā piedalīsies streikā.
	Savukārt, kā atzina Izglītības un zinātnes ministrijas Vispārējās izglītības departamenta direktors Guntis Vasiļevskis, aicinot bērnus uz streiku, štābam būtu godīgi jāatzīst, ka pasākuma laikā tas neuzņemas atbildību par viņiem. 
Pieci izglītības reformas 
pretinieki sola badoties
LETA  08/23/04     Pieci izglītības reformas pretinieki šodien, protestējot pret reformu, uzsāka badastreiku un pauž gatavību to turpināt līdz izglītības reformas moratorija pieņemšanai. 
	Pieci vīrieši, kas šodien sāka badoties, pauda apņēmību pievērst sabiedrības uzmanību izglītības reformai un pārliecināt valdību par nepieciešamību ieviest moratoriju un sākt dialogu ar krievvalodīgajiem. 
	Streikotāji šodien preses konferencē pauda gatavību neēst līdz reformas moratorija pieņemšanai. Badastreikā plānots dzert tikai nesaldinātu tēju un minerālvielas. Ja kādam no streikotājiem radīsies veselības problēmas, par to morāla atbildība būšot jāuzņemas Latvijas valdībai, uzskata badastreika organizētāji. 
	Streikotāji plāno jau šodien savā atrašanās vietā Latvijas Cilvēktiesību komitejas telpās uzstādīt videokameru un sola, ka internetā mājas lapā "www.shtab.lv" ikviens varēs sekot līdzi badastreikam. 
	Arī politiskās apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" Rīgas domes deputāts, Latvijas Cilvēktiesību komitejas līdzpriekšsēdētājs Genadijs Kotovs pauda gatavību pamazām iesaistīties badastreikā. Viņš gan paralēli streikam turpinās darbus, tāpēc neuzturēsies vienā telpā ar pārējiem streikotājiem. 
	"Mēs esam gatavi ne tikai cīnīties ar vārdiem, bet vajadzības gadījumā arī ziedot savu veselību un dzīvību," apgalvoja Kotovs. 
	"Latvijas valdībai ir jāsaprot, ka bērniem šī reforma nav vajadzīga," žurnālistiem teica viens no streikotājiem Sergejs.  

Citas ziņas no valdības un no partijām

KNAB pārbaudīs prezidentes vīra darījumu 
Jānis Krastiņš,  Diena  08/18/04     Lai noskaidrotu, cik likumīgi Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vīrs Imants Freibergs ticis pie iespējas nomāt vairāk nekā pushektāru lielu zemesgabalu kāpu aizsargjoslā Dubultos, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs pēc sabiedrības par atklātību Delna iesnieguma sācis pārbaudi. Delna no biroja cer iegūt arī skaidrojumu, cik ētisks ir darījums starp prezidentes vīru un Jūrmalas domi.
	"Ja tūkstošiem citu to ir izdarījuši, vai mani kā kādu izņēmumu taisīt? Es arī esmu pilsonis, kāpēc lai uz mani tas neattiektos?" uz Dienas jautājumu, vai iespēja tikt pie īpašuma kāpās neliek justies īpaši privileģētam, atvaicāja I.Freibergs. Lai arī domes deputāti jau jūnija beigās vienbalsīgi nolēma uz 99 gadiem iznomāt zemesgabalu Blaumaņa ielā 15a prezidentes vīram, līgums pagaidām nav noslēgts, tāpēc arī netiek atklāta iespējamā nomas maksa. Kā Dienai apliecināja vairāki nekustamā īpašuma vērtētāji, šāds zemesgabals varētu maksāt 600 000-700 000 latu.
	KNAB pārstāve Diāna Kurpniece Dienai sacīja ka pārbaudes vajadzībām birojs pieprasījis informāciju Jūrmalas domē un atbildi Delnai varētu sniegt mēneša beigās vai septembra sākumā. Tiesa, līdz tam I.Freibergs jau būs parakstījis nomas līgumu ar domi. KNAB sāktā pārbaude viņam neliedz to darīt. Delnas iesniegumā norādīts - veids, kādā I.Freibergs ticis pie iespējas nomāt vērtīgo īpašumu, vedina domāt, ka informācija par to viņam bijusi pieejama vienīgi sievas augstā amata dēļ. Kā ziņots, Jūrmalas domē neesot saraksta ar iznomājamiem pašvaldības īpašumiem. Lai uzzinātu par tādiem, esot jāvēršas domē ar iesniegumu par katru interesējošo zemesgabalu, Dienai skaidroja pašvaldības runasvīrs Ingmārs Čaklais.
Repše palielina parādus 
Jānis Krastiņš,  Diena  08/19/04     Bijušais premjers, Jaunā laika vadītājs Einars Repše, kurš pērn par vairākiem simtiem tūkstošu latu iegādājās nekustamos īpašumus un nesen pats atzina, ka ar kredītu atdošanu neiet viegli, bankā aizņēmies vēl 132 000 latu. Visticamāk, aizdevuma pieaugums saistāms ar iegādāto īpašumu vērtības pieaugumu, taču paša ekspremjera skaidrojumu Dienai neizdevās iegūt. Parlamentārā izmeklēšanas komisija, kas tika izveidota E.Repšes darījumu izpētei, joprojām gaida atbildes no tiesībsargājošām iestādēm.
	"Tā nav jūsu darīšana," uz Dienas jautājumu, kādēļ tik ievērojami pieaudzis Hansabankā ņemtā kredīta apjoms, ar īsziņu no sava mobilā tālruņa atbildēja E. Repše. Kā liecina Zemesgrāmatā atrodamās ziņas, četrus īpašumus ieķīlājot, ņemtais kredīts no 169 000 latu pieaudzis līdz 301 000. 
	Pērn E.Repše, izmantojot kredītus, iegādājās septiņus nekustamos īpašumus vairāk nekā par 300 000 latu. Rodoties aizdomām par izdevīgu nosacījumu saņemšanu no bankām, Saeimā tika izveidota parlamentārā izmeklēšanas komisija E.Repšes darījumu izpētei, kas ar galīgo ziņojumu vēl nav nākusi klajā un turpina gaidīt ziņas no Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB), Ģenerālprokuratūras un Valsts ieņēmumu dienesta (VID). Kā Dienai sacīja komisijas vadītājs Jānis Šmits (LPP), tā atbildes cer sagaidīt "tuvāko dienu laikā".
Valdības koalīcijai vairs 
nav aktuāls satiksmes ministra amats 
LETA  08/22/04     Valdību veidojošajām partijām vairs nav aktuāls satiksmes ministra amats, jo līdzšinējais ministrs un arī premjera biedrs Ainārs Šlesers (LPP) labi tiek galā ar pienākumiem, aģentūru LETA informēja premjera biroja vadītājs Viesturs Silenieks.
	"Satiksmes ministrs netiek meklēts, mums ir citas prioritātes," sacīja Silenieks.
	Savukārt Tautas partijas (TP) Saeimas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis norādīja, ka satiksmes ministra amats nav aktuāls arī tādēļ, ka Šlesers ar Saeimas lēmumu ir iecelts par premjera biedru un satiksmes ministru, tādēļ, lai kāds varētu pretendēt uz šo amatu, Šleseram vajadzētu demisionēt.
	"Tā ir tikai žurnālistu interpretācija, ka Šlesers ir ministra pienākumu izpildītājs, viņš ir ministrs, un šis jautājums nevienam koalīcijā nav aktuāls," sacīja Kalvītis.
	Jau ziņots, ka sākotnēji tika paziņots, ka Šlesers satiksmes ministra pienākumus pildīs tikai uz laiku, bet vēlāk šo amatu varētu atdot kādam koalīcijas partnerim.
	Līdz šim vēlmi ieņemt ministra amatu bija paudusi TP, un arī premjers Indulis Emsis (ZZS) bija izteicies, ka ir gatavs satiksmes ministra amatu nodot TP pārziņā. 
Kalnietei piedāvā EDSO vēstnieka amatu 
Dita Arāja,   Diena  08/24/04     Sandrai Kalnietei, kas līdz novembrim vēl pildīs ES komisāra pienākumus, ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) pirmdien telefonsarunā piedāvājis pēc minētā amata atstāšanas kļūt par Latvijas vēstnieci Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO). "Manā izpratnē tas nav zems, bet būtisks postenis," Dienai sacīja A.Pabriks. Pēc viņa teiktā, S.Kalniete "priecīga nebija, bet lūdzu, lai viņa padomā". S.Kalnietes iespējamo jauno posteni sarunā ar ārlietu ministru pagājušajā nedēļā konceptuāli akceptējusi arī Valsts prezidente. Tikmēr bijušie diplomāti un ārpolitikas speciālisti saka - EDSO ir ietekmi zaudējoša starptautiska organizācija, tādēļ piedāvājums S.Kalnietei kļūt par Latvijas sūtni tajā uzskatāms par kritienu viņas karjerā. Ar pašu S.Kalnieti pirmdien Dienai neizdevās sazināties. 
	"EDSO ir ļoti nozīmīga vieta, un mums nevajadzētu mērīt posteņa lielumu vai mazumu pēc tā, cik liela ir organizācija," ir pārliecināts A.Pabriks. Līdz šim S.Kalnietei bijuši panākumi Latvijas vēstures jautājumu skaidrošanā starptautiskā mērogā, tādēļ viņai būtu piemērots vēstnieka amats tieši organizācijā, kas nodarbojas ar cilvēktiesību un etnisko konfliktsituāciju risināšanu. A.Pabriks sev par mērķi uzstādījis līdz 2007.gadam "tikt galā" ar minoritāšu problēmām. "Ceru, ka Kalnietes kundze man palīdzēs," viņš teica.
	"Vai EDSO kaut ko jēdzīgu vairs dara?" jautā Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš un uzskaita: Moldovā, Kalnu Karabahā, Čečenijā EDSO nav spējusi atrisināt etniskos konfliktus. "Tas ir pilnīgi bezcerīgi, jo viņi strādā Krievijas interešu sfērā," uzskata A.Lejiņš. Bijušais diplomāts Pēteris Viņķelis teic - vēstnieka posteņa svars atkarīgs no tā, cik lielu prioritāti tam piešķir valsts. "Līdz šim man nav šķitis, ka EDSO ir Ārlietu ministrijas prioritāte, bet neizslēdzu, ka tagad to par tādu grib padarīt un ar Kalnietes nozīmējumu uzsvērt, cik svarīgu lomu piešķiram darbam EDSO," prāto P.Viņķelis. 
	Pirms tam presē pavīdēja ārlietu ministra izteikumi, ka S.Kalnietei piedāvās amatu "lielā vai pietiekami svarīgā vēstniecībā". Politiskajās aprindās neoficiāli kā iespējamās valstis, kur viņa varētu strādāt, tika minētas Lielbritānija un ASV. Pirms tam S.Kalniete bija vēstniece ANO Ženēvā un Francijā.

Saimniecība un bizness

Vairāk nekā puse saimniecību - vidējas
Inga Balode,  NRA  08/18/04     LR Centrālā statistikas pārvalde (CSP) laidusi klajā Ziņojumu par mājsaimniecību budžetu pētījuma rezultātiem 2003. gadā. Tajā apkopota informācija par mājsaimniecību sastāvu, ienākumiem, izdevumiem u.c. valstī kopumā, kā arī pilsētās un laukos.
	Ar vārdu mājsaimniecība pētījumā tiek apzīmēta persona vai personu kopa, ko saista radniecība vai citas personiskās attiecības, kam ir kopēji izdevumi uzturam un kas mitinās vienā dzīvojamā platībā, par kuru maksā kopīgi.
	Pētījumā apsekotas 2444 mājsaimniecības pilsētā un 1187 - laukos. Visizplatītākās ir 1-2 personu mājsaimniecības, vidēji valstī viena mājsaimniecības locekļa ienākumi ir 87 lati, savukārt patēriņa izdevumi - 100 latu. 
	Kā Neatkarīgajai paskaidroja CSP vecākā referente Dagmāra Leidiga, viens no iemesliem, kāpēc izdevumi pārsniedz ienākumus, varētu būt saistīts ar preču iegādi uz kredīta, kas pašlaik Latvijā ir visai plaši izplatīta - statistika mājsaimniecības izdevumos ieskaita visu pirkuma summu, nevis dala to pa daļām, atkarībā no tā, kā tā samaksājama kredītiestādei. Turklāt iedzīvotāji izmanto arī iepriekšējo gados uzkrātos līdzekļus, un dažkārt CSP aptaujās daļa patieso ienākumu arī noklusē. CSP pētījuma specifika nosaka, ka ir dažāda garuma novērošanas periodi un nevar vilkt tiešas paralēles starp viena mēneša izdevumiem un ienākumiem.
	Visvairāk līdzekļu tiek tērēts uzturam (32%), mājoklim un komunālajiem pakalpojumiem (13%) un transportam (11%). Vairāk nekā puse mājsaimniecību sevi nav atzinušas par nabadzīgām vai bagātām, gandrīz trešdaļa atrodas uz nabadzības sliekšņa un aptuveni 7% ir nabadzīgas.
	Visaugstākais ienākumu līmenis ir mājsaimniecībām Rīgā - vidēji 125,23 lati uz vienu mājsaimniecības locekli mēnesī, vismazākais Zemgalē - attiecīgi 56,83 lati.
	Salīdzinot ar 2002. gadu, 2003. gadā, rēķinot vidēji uz 100 mājsaimniecībām, ilgtermiņa lietošanas priekšmetu klāstā sarucis neautomātisko veļas mašīnu un nedaudz arī magnetofonu un pleijeru skaits, savukārt jūtami (apmēram uz pusi) pieaudzis datoru, mobilo telefonu un satelītantenu skaits.
Bezdarba līmenis stabilizējies
Bens Latkovskis,  NRA  08/18/04     Šāgada jūlijā bezdarba līmenis Latvijā saglabājies tāds pats kā iepriekšējos divos mēnešos - 8,7 procenti. Valstī jūlija beigās bija reģistrēti 92 628 bezdarbnieki. Jūlijā bezdarbnieka statuss piešķirts 9121 cilvēkam, Neatkarīgo informēja Nodarbinātības valsts aģentūras sabiedrisko attiecību speciāliste Iveta Daine.
	Viszemākais bezdarba līmenis ir Ogres rajonā (5,2%) un Rīgas rajonā (5,6%), no pilsētām Rīgā (4,5%), Ventspilī (7,4%) un Jelgavā (7,9%). Visaugstākais bezdarba līmenis ir Latgalē: Ludzas rajonā 28,3, Rēzeknes rajonā 27,3 un Balvu rajonā 27 procenti.
Amerikāņi Aizkrauklē ieguldīs 40-50 miljonus
Elīna Lidere,  NRA  08/18/04     Viens no lielākajiem logu un durvju ražotājiem pasaulē - ASV kompānija Jeld-Wen - jau sākusi darbu pie jaunas kokšķiedras lokšņu rūpnīcas būves Aizkrauklē, kas, pēc uzņēmuma aplēsēm, tam izmaksās 40-50 miljonus ASV dolāru. 
	Iecerētā rūpnīca būs ļoti moderna - pirmā šāda veida rūpnīca Eiropas Savienībā - Neatkarīgajai stāstīja Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras ārvalstu tirgus eksperts Ralfs Dakters. Konkrētos skaitļos tas ir 10 miljoni durvju virsmu lokšņu gadā. Ražotni plānots atvērt jau nākamā gada oktobrī.
	Aizkrauklē kompānijai Jeld-Wen jau ir durvju rūpnīca, kas šeit darbojas kopš 1994. gada. Tomēr tas vēl uzreiz neesot izšķīris to, ka arī otrai ražotnei vajadzētu atrasties tieši šajā teritorijā. Esot apskatītas vēl arī citas vietas, taču beigās par labāko tomēr atzīta Aizkraukle, kur kompānija sastrādājusies ar vietējiem iedzīvotājiem. Tāpat Aizkraukle esot arī pietiekami tuvu no Rīgas ostas, no kurienes uzņēmums saražoto produkciju domā eksportēt, kā arī tā atrodas kokšķiedras avotu tuvumā. Izvērtētas esot arī citas potenciālās ražotnes atrašanās vietas ārpus Latvijas. Mūsu valstij par labu Jeld-Wen izlēmusi gan jau iegūtas pieredzes dēļ, gan arī atzinīgi novērtējot Latvijas valdības atbalstu uzņēmējdarbībai un ārvalstu investoriem, kā arī darbaspēka izglītības līmeni. Jeld-Wen korporācijas kokšķiedras ražotņu viceprezidents Džons Pīrss uzsvēra, ka Latvijā ir ļoti izglītoti cilvēki ar augstu darba ētikas līmeni. Turklāt nepieciešamā izejviela - meži - Latvijā ir pietiekamā daudzumā. 
	V. Plūme teica, ka Jeld-Wen jaunajā rūpnīcā plāno nodarbināt ap 100 cilvēkiem. 
	Jeld-Wen jau pieder sešas kokšķiedras formēto durvju virsmu lokšņu ražotnes ASV un Austrālijā. Jeld-Wen Latvijas uzņēmuma apgrozījums pagājušajā gadā bija 2,9 miljoni latu un peļņa - 190 500 latu.
Jelgavnieki dzers tīru ūdeni
NRA  08/18/04     Jelgavā sākušies miljoniem eiro vērti darbi, ierīkojot jaunus ūdensvadus, būvējot tvertnes notekūdeņu bioloģiskai attīrīšanai. Tā tiks panākts, lai pilsētā būtu tīrs dzeramais ūdens un sakārtota kanalizācija. 
	SIA Jelgavas ūdens rīkotājdirektors Jānis Laizāns informē, ka Eiropas Savienības ISPA programmas finansētā projekta Ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumu attīstība realizācija turpināsies līdz 2015. gadam. 
	Pilsētā jau rekonstruē un paplašina ūdenssistēmu. Pirmajā posmā līdz 2006. gadam vairākās ielās nomainīs ūdensvada un kanalizācijas tīklus, 20 kilometru garumā iekārtos jaunus, galvenokārt privātmāju rajonos, kur nebija centralizētās ūdensapgādes, būvēs dīķeri jeb ūdens pārvadu pāri Lielupei un Driksai, rekonstruēs septiņas pārsūknēšanas stacijas.
	Viens no projekta pirmā posma apjomīgākajiem darbiem ir modernas notekūdeņu attīrīšanas ietaises izbūve. Lapskalna ielā vairāk nekā sešus metrus dziļā būvbedrē būvēs divus notekūdeņu aerotankus ūdeņu bioloģiskai attīrīšanai. J. Laizāns skaidro, ka līdzšinējās Jelgavas bioloģiskās attīrīšanas ietaises ekspluatācijā nodotas gandrīz pirms 20 gadiem un ir nolietojušās. "Jaunās iekārtas būs no kvalitatīviem un izturīgiem materiāliem, kas nav pakļauti korozijai un darbosies ar lielāku intensitāti." 
	Projekta kopējās izmaksas novērtētas par 65,8 miljoniem eiro. Pirmā posma izmaksas ir 15,668 miljoni eiro. Finansēšanai piesaistīta ES ISPA fonda nauda, Ziemeļvalstu Vides finanšu korporācijas (NEFCO), Ziemeļvalstu Investīciju bankas un Jelgavas ūdens līdzekļi. Projektam piešķirti arī dāvinājuma līdzekļi no NEFCO un Dānijas Vides aizsardzības aģentūras.
Būs jāizvērtē 774 priekšlikumi 
par budžeta grozījumiem 
Irina Jesina,  Diena  08/19/04     Neraugoties uz premjera Induļa Emša (ZZS) optimismu par atbalstu parlamentā šā gada valsts budžeta grozījumiem, Saeimas deputāti valdošās koalīcijas sagatavotam izmaiņu variantam iesnieguši 774 priekšlikumus vairāk nekā par 36 miljoniem latu, piedāvājot citādi pārdalīt sociālajai sfērai pienākošos papildu līdzekļus. Ceturtdien ierosinājumus vērtēs valdība, grozījumu paketi galīgajā lasījumā Saeima skatīs 26.augustā. Valdība vienojusies 54,4 miljonus latu šogad sadalīt pedagogu, sociālās aprūpes un kultūras darbinieku algu palielināšanai, subsīdijām zemniekiem, palīdzībai pašvaldībām, veselības aprūpei un iekšlietu sistēmai, kā arī karavīru nodrošināšanai ārvalstu misijās. To pieļauj 2004.gada pirmā pusgada budžeta pārpildījums, jo šogad nodokļos iekasēts par 120 miljoniem latu vairāk nekā attiecīgajā periodā pērn. 
	Visvairāk priekšlikumu par līdzekļu pārdali no šā gada septembra iesniegusi partija Jaunais laiks (JL) - 404. Partija uzskata - lai apmierinātu iedzīvotāju vajadzības, valdības 54 miljonu pielikumam klāt būtu nepieciešami vēl 32,5 miljoni latu. JL deputāts Valdis Dombrovskis pauda neizpratni, kāpēc valdība budžeta grozījumiem nenovirza visus 120 miljonus. JL atbalsta par papildu naudas piešķiršanu sociālajiem pabalstiem, skolu informatizācijai, denacionalizēto namu iedzīvotāju kompensācijām pēc īres griestu atcelšanas, palīdzībai pašvaldībām un lauksaimniekiem.
	Kā ziņo LETA, PCTVL iesniegusi priekšlikumus par 1,66 miljoniem latu, Tautas partija (TP) - par 519 400 latiem, apvienība TB/LNNK - vairāk nekā par 400 000 latu, Latvijas Pirmā partija (LPP) - par 350 000 latu, Zaļo un Zemnieku savienība (ZZS) - par 325 000 latu, Tautas saskaņas partija (TSP) - par 227 000 latu, Latvijas Sociālistiskā partija (LSP) - aptuveni par 100 000 latu. Visvairāk papildu līdzekļu ierosināts piešķirt skolām, sociālajai un veselības aprūpei, kā arī kultūrai. Valdošo koalīciju atbalstošās TSP deputāts, Sociālo lietu komisijas loceklis Andrejs Klementjevs Dienai sacīja, ka papildu nauda sociālās aprūpes iestādēm gan tiks tērēta sakrājušos parādu segšanai, kas šogad sasniedz ap 300 000 latu, jo Einara Repšes (JL) valdība, plānojot šā gada taupības budžetu, sociālai sfērai esot "nogriezusi" 878 000 latu. 
	Dienas aptaujas liecina, ka TSP palīdzība koncentrējas Daugavpilī, Rēzeknē, Jēkabpilī, Liepājā, LPP uzmanību veltīs Zemgalei un Kurzemei, JL Smiltenei, Staicelei, Saldum, Bauskai, Tukumam. 
	Komentējot papildu finansējuma sadali katras partijas potenciālajam elektorātam un deputātu balsojumus par palīdzību pašvaldībām, politologs Valts Kalniņš izteicās, ka pirms pašvaldību vēlēšanām nerodas šaubas - dalot budžetu, politiķi domās par sev svarīgo reģionu mērķauditorijām. "Blakusefekts valsts mērogā var būt tāds, ka nauda tiek pārsvarā politiski izdevīgiem objektiem. Ja pilsētas mērs ir partijas biedrs, pēc papildu finansējuma piešķiršanas cilvēki vēlēšanās atbalstīs arī vietējo varu," teic V.Kalniņš.
Pieņemts piecgades plāns Latvijai
Bens Latkovskis,  NRA  08/19/04     Šonedēļ valdība pieņēma Tautsaimniecības vienotās stratēģijas projektu. Pirmo reizi stratēģijā iekļauti vairāk nekā 50 konkrēti rādītāji, kuri jāsasniedz noteiktā laika posmā - līdzīgi kā padomju laikos piecgadu plānos.
	Latvijā gandrīz vai katra valdība uzskata par savu pienākumu pieņemt kādu ilgtermiņa ekonomiskās attīstības stratēģiju vai programmu. Parasti šie dokumenti uz vairāk nekā simts lappusēm ir pilni ar dažādām nākotnes vīzijām vēlējuma izteiksmē bez konkrētiem skaitliskiem rādītājiem, ja par tādiem neuzskata, piemēram, frāzi, ka iekšzemes kopproduktam (IKP) tuvāko desmit gadu laikā jāpieaug vidēji par 6% līdz 8%.
	Arī otrdien Ministru kabinetā pieņemtais Tautsaimniecības vienotās stratēģijas projekts ir pārbagāts būtībā ar tukšu frazeoloģiju. Jau gadus desmit no vienas stratēģijas uz nākamo ar nelielām redakcionālām izmaiņām ceļo līdzīgas frāzes - veicināt zināšanu un augsto tehnoloģiju intensīvu izmantošanu, pārorientējoties no darbietilpīgas ekonomikas uz zināšanām ietilpīgu ekonomiku. Tajā pašā laikā finansējums zinātnei un izglītībai saglabājas līmenī, kas vairāk raksturīgs kādai Āfrikas valstij, nevis Eiropas Savienības (ES) dalībvalstij.
	Patiesības labad jāteic - šajā stratēģijā tomēr norādīts, ka valsts izdevumi izglītībai no pašreizējiem 6% no IKP līdz 2010. gadam jāpalielina līdz 7%, bet 2030. gadā līdz 8% no IKP. Savukārt izdevumi zinātnei un pētniecībai jāpalielina no pašreizējiem 0,5% no IKP līdz 1,5% 2010. gadā un 3% 2030. gadā. Šeit gan jāpiebilst, ka izdevumus zinātnei un pētniecībai paredzēts palielināt nevis uz valdības, bet uzņēmēju rēķina, jo atbilstoši stratēģijai valsts daļai šādu izdevumu struktūrā jāsamazinās no 46% šogad līdz 23% 2030. gadā. Tāpat atzīmēts, ka, "lai palīdzētu nostiprināties zinātņietilpīgām nozarēm, kā prioritāras ir noteiktas divas izglītības tematiskās grupas augstākajā izglītībā: inženierzinātnes un tehnoloģijas, kā arī dabaszinātnes un matemātika". Tiesa, nav minēts nekas konkrēts, kas ļautu šīm nozarēm patiešām nostiprināties.
	Jaunās stratēģijas mērķi ir ierasti ambiciozi. Līdz 2030. gadam jāsasniedz ES vidējais IKP līmenis uz vienu iedzīvotāju, bet līdz 2010. gadam tas jāpalielina no pašreizējiem 42% līdz 62%. Turklāt runa ir nevis par paplašinātās ES vidējo līmeni, bet gan ES-15 vidējo līmeni, un dokumenta tekstā nekas neliecina, ka ar to domāts ES-15 pašreizējais līmenis. Tātad, pēc valdības domām, 2030. gadā Latvijas IKP uz vienu iedzīvotāju būs tāds pats kā vidējais ES vecajās dalībvalstīs. Par šāda mērķa ambiciozitāti liecina kaut vai tas, ka pat Vācijas valdība neparedz šādā laika posmā pilnībā izlīdzināt Vācijas austrumdaļas un rietumdaļas atšķirības.
	Par galveno mērķi sociālās attīstības nodrošināšanai izvirzīts uzdevums līdz 2030. gadam likvidēt bezdarbu kā sociālekonomisku problēmu. Kā citādi lai saprot stratēģijas autoru frāzi - samazināt bezdarba līmeni līdz dabiskā bezdarba līmenim. Pirms sasniegt šo mērķi, 2010. gadā reālā bezdarba līmeni paredzēts samazināt līdz 7%.
	Ievērības cienīgas ir prognozētās darbaspēka vienības izmaksas, citiem vārdiem - strādājošo algas. Pašreiz tās ir 12% no ES-15 vidējā līmeņa, bet 2010. gadā tām jābūt jau 70% no ES-15 vidējā līmeņa, bet 2030. gadā darba algai jāizlīdzinās.
	Nenoliedzot šāda dokumenta nepieciešamību Latvijas sociālekonomiskās vides stratēģiskā veidošanā, tomēr jāatzīmē, ka tas tāpat kā daudzi citi ir apzināti veidots rožainās krāsās, jo, kā reiz Neatkarīgajai sacīja ekonomikas ministrs Juris Lujāns, "mērķi jāstāda tik augsti, lai būtu gandarījums tos sasniegt".
Latvijā šogad trešais straujākais 
eksporta pieaugums Eiropas Savienībā 
LETA  08/20/04     Latvijas eksporta apjoms šā gada pirmajos piecos mēnešos, salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo periodu, ir sasniedzis trešo straujāko pieaugumu Eiropas Savienībā (ES), palielinoties par 19% līdz 1,2 miljardiem eiro (804 miljoniem latu), liecina ES statistikas biroja "Eurostat" dati.
	Vēl straujāks eksporta pieaugums nekā Latvijai, pēc sezonāli neizlīdzinātiem datiem, ir bijis Kiprai - par 24% līdz 200 miljoniem eiro (134 miljoniem latu) un Slovākijai - par 21% līdz 8,9 miljardiem eiro (sešiem miljardiem latu). Par 19%, sasniedzot 22,3 miljardus eiro (14,9 miljardus latu), gada pirmajos piecos mēnešos ir pieaudzis arī Polijas eksporta apjoms.
	No ES valstīm lielākās eksportētājas gada pirmajos piecos mēnešos bija Vācija, Francija un Nīderlande, kuru eksporta apjoms sasniedza attiecīgi 299,6 miljardus eiro (200,7 miljardus latu), 147,1 miljardus eiro (98,6 miljardus latu) un 112,5 miljardus eiro (75,4 miljardus latu). Salīdzinot ar pagājušā gada attiecīgo periodu, Vācijas eksports palielinājās par 11%, bet Francijas un Nīderlandes eksports - par 4%.	Gada pirmajos piecos mēnešos eksporta apjoms ir samazinājies tikai trijās ES valstīs - Lielbritānijā par 4% līdz 109,8 miljardiem eiro (73,6 miljardiem latu), Portugālē par 3% līdz 11,7 miljardiem eiro (7,8 miljardiem latu) un Grieķijā par 2% līdz 4,8 miljardiem eiro (3,2 miljardiem latu).
	Tai pat laikā Latvijā gada pirmajos piecos mēnešos reģistrēts visstraujākais importa pieaugums ES - par 24% līdz 2,2 miljardiem eiro (1,5 miljardiem latu). Strauji imports pieaudzis arī Kiprā - par 20% un Igaunijā - par 19%.
	Līdz ar importa pieaugumu Latvijas ārējās tirdzniecības deficīts ir palielinājies no 700 miljoniem eiro (469 miljoniem latu) pagājušā gada pirmajos piecos mēnešos līdz vienam miljardam eiro (670 miljoniem latu) šā gada pirmajos piecos mēnešos. Latvijas tirdzniecības deficīts bija nedaudz mazāks nekā Lietuvai - 1,1 miljards eiro (737 miljoni latu), un nedaudz lielāks nekā Igaunijai - 900 miljoni eiro (603 miljoni latu).
	Lielākais tirdzniecības bilances pārpalikums gada pirmajos piecos mēnešos bija Vācijai - 70,6 miljardi eiro (47,3 miljardi latu), Īrijai - 15,3 miljardi eiro (10,25 miljardi latu) un Nīderlandei - 12,6 miljardi eiro (8,4 miljardi latu). Savukārt lielākais deficīts bija Lielbritānijai - 39,1 miljards eiro (26,2 miljardi latu), Spānijai - 20,5 miljardi eiro (13,7 miljardi latu) un Grieķijai - 12,1 miljards eiro (8,1 miljards latu).
	Līdz ar apkopojumu par piecu mēnešu ārējās tirdzniecības rādītājiem "Eurostat" arī publiskojis sākotnējās aplēses par 25 ES valstu un 12 eirozonas valstu tirdzniecību ar pārējām pasaules valstīm šā gada jūnijā.
	Pēc "Eurostat" datiem, 12 eirozonas valstu tirdzniecības bilances pārpalikums jūnijā ir palielinājies līdz 8,7 miljardiem eiro (5,8 miljardiem latu), salīdzinot ar 7,8 miljardiem eiro (5,2 miljardiem latu) šā gada maijā un 7,1 miljardu eiro (4,76 miljardiem latu) pagājušā gada jūnijā.
	Savukārt 25 ES valstu tirdzniecībā ar pārējām pasaules valstīm jūnijā bija 1,9 miljardu eiro (1,3 miljardi latu) deficīts, salīdzinot ar trīs miljardu eiro (2,01 miljardu latu) deficītu šā gada maijā. 
Ražotāju cenas gada laikā pieaug par 9,3%
Bens Latkovskis,  NRA  08/21/04     Ražotāju cenas Latvijas rūpniecībā šā gada jūlijā salīdzinājumā ar pagājušā gada jūliju pieaugušas par 9,3%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Analizējot ražotāju cenu pārmaiņas atkarībā no produkcijas realizācijas virzieniem, ir redzams, ka jūlijā salīdzinājumā ar jūniju vietējā tirgū realizētajai produkcijai cenas ir pieaugušas par 0,9%, bet eksportētajai nedaudz - par 0,1% - kritušās. 
	Savukārt salīdzinājumā ar pagājušā gada jūliju cenu kāpums eksportētajai produkcijai apsteidz vietējā tirgū realizētās produkcijas cenu pieaugumu. Gada laikā eksportam paredzētajai produkcijai ražotāju cenas pieaugušas par 10,6%, bet vietējam tirgum paredzēto preču ražotājcenas - par 8,4%. Visstraujāk gada laikā cenas cēlušās metālu ražošanā - par 34,9%. Lielāks nekā vidējais kāpums bijis arī gatavo metālizstrādājumu ražošanā - par 15,6%, elektroenerģijā, gāzes, tvaika un karstā ūdens apgādē - par 9,9%. 
	Latvijas rūpniecībā šā gada jūlijā salīdzinājumā ar iepriekšējo mēnesi ražotāju cenas visstraujāk - par 2,8% - pieauga gatavo metālizstrādājumu ražošanā. Par 1,2% ražotājcenas kāpa apģērbu ražošanā, kažokādu apstrādē un krāsošanā; celulozes un papīra izstrādājumu ražošanā par 0,9%, tekstilizstrādājumu ražošanā par 0,8%; elektroenerģijas, gāzes, tvaika un karstā ūdens apgādē arī par 0,8%, bet pārtikas ražošanā - par 0,5%.
Ekonomisti šogad prognozē 
IKP pieaugumu 7,75% apmērā
LETA  08/23/04     "Ekonomistu apvienības 2010" prognozē, ka šogad Latvijas iekšzemes kopprodukts (IKP) palielināsies par 7,75%, kas ir nedaudz vairāk nekā Latvijas bankas prognozētie 7,5% un Finanšu ministrijas plānotie 6,7%, aģentūru LETA informēja apvienības sekretāre Anna Geide.
	Šādu pieauguma prognozi "Ekonomistu apvienības 2010" pamato ar to, ka faktori, kas diktē IKP pieaugumu - iekšzemes patēriņa pieaugums, aktivitāte transporta un sakaru nozarē, investīciju un Eiropas Savienības (ES) tirgus noteiktais pieaugums apstrādājošajā rūpniecībā - šogad darbojoties spēcīgāk par bremzējošajiem faktoriem, piemēram, Latvijas Bankas pasākumiem kreditēšanas ierobežošanā un augstajām degvielas cenām.
	Apvienības prognoze 2005.gadam arī ir optimistiska, taču nedaudz piesardzīgāka - tiek prognozēts 7,2% IKP pieaugums. Šādu attieksmi radot virkne ekonomiku bremzējošo faktoru - izmaksu pieaugums ražošanā, kuru nosaka ES direktīvu ieviešana, un nenoteiktā situācija naftas un naftas produktu tranzīta jomā, kā arī neiespējamība prognozēt energoresursu cenas.
	IKP prognozes tiek veidotas, sagatavojot ziņojumu par ekonomikas attīstību un to apspriežot, un pēc tam apvienības biedru kopsapulcē balsojot par IKP prognozi. 
Latvijas tūrisma potenciāls neizmantots
Bens Latkovskis,   NRA  08/24/04     Pasaulē tūrisms un ar to saistītās nozares veido 10,4% no iekšzemes kopprodukta (IKP). Latvijas tūrisma potenciāla izmantojums joprojām ir tālu no optimālā. Maksājumu bilances dati rāda, ka tūrisma pakalpojumu īpatsvars IKP Latvijā ir tikai 2,2%.
	Sabiedrībā, kur izklaidei tiek tērēts arvien vairāk līdzekļu, tūrisms no tautsaimniecības otrā plāna sektora šobrīd daudzām valstīm kļūst par vienu no galvenajiem ienākumu avotiem. Latvijā tūrisms joprojām ieņem nesamērīgi mazu vietu kopējā tautsaimniecības struktūrā. Tāpēc Ministru kabinets pagājušajā nedēļā atbalstīja Ekonomikas ministrijas izstrādātās tūrisma attīstības politikas pamatnostādnes, kas nosaka valsts tūrisma attīstības politiku turpmākajiem pieciem gadiem. Galvenā doma - lai Latvija kļūtu par tūristu iecienītu zemi, nepieciešams to pozicionēt kā atšķirīgu, drošu un atpazīstamu galamērķi.
	Šī doma, kaut šķiet visai vienkārša, praksē nav tik viegli realizējama. Tūrisma attīstības valsts aģentūras projektu vadītāja Laura Medniece stāsta, ka agrāk uz Latviju brauca pārsvarā ārvalstu tūristi, kas kaut kādā veidā bija saistīti ar mūsu valsti. Viņa gan atzīst, ka arī tagad saglabājas šī tendence, jo daudzi tūristi no Vācijas pie mums meklē senās Hanzas pilsētas un citu vēsturisko saistību pēdas.Tūristiem no Krievijas ir savas specifiskas atmiņas no laikiem, kad Vecrīgas arhitektūras fonā plandīja sirpjāmurotie karogi, bet Jūrmalas naktsbāros varēja baudīt Krievijā neredzētus priekšnesumus.
	Šodien ārzemju tūristi, kas apmeklē Latviju, visbiežāk brauc uz visām trijām Baltijas valstīm, jo, kā atzīst L. Medniece, "reāli mēs esam ļoti līdzīgas zemes". Liels pievilkšanas spēks joprojām ir Jūrmalai. Tāpat tūristus saista neskartā daba. Arvien pieaug tāds specifisks tūrisma paveids kā medību tūrisms un putnu vērošana. Tomēr, kā uzsver L. Medniece, vislielākā tūristu interese ir par galvaspilsētas apskati. "Cilvēki atbrauc, izskrien caur Vecrīgu, paskatās jūgendstila arhitektūru bulvāru lokā un brauc tālāk," stāsta L. Medniece. No valstī atstātās naudas viedokļa ļoti ienesīgs ir biznesa tūrisms. Lai piesaistītu vairāk dalībnieku, Rīga arvien biežāk tiek izvēlēta biznesa konferencēm, jo cilvēkiem bez lietišķajām apspriedēm vienmēr gribas iepazīt ko jaunu no tūrisma viedokļa.
	Pašmājās dažkārt tiek kritizēts Latvijas tūrisma zīmols - "zeme, kura dzied", taču kā atzīst L. Medniece, no ārzemniekiem par šo logo ir dzirdētas galvenokārt tikai pozitīvas atsauksmes, jo tas sevī ietver ļoti daudz - gan kultūru, gan dabu, gan lietišķās kvalitātes.
	Kaut gan ārzemju tūristu skaits Latvijā gadu no gada pieaug, divas trešdaļas no tiem mūsu valstī pavada mazāk nekā diennakti. Ārzemnieki Latvijā šā gada otrajā ceturksnī vidēji dienā iztērēja 34 latus, kas ir par četriem latiem vairāk nekā pērn attiecīgajā periodā.
	Šā gada otrajā ceturksnī salīdzinājumā ar 2003. gada otro ceturksni ārvalstu viesu skaits Latvijā palielinājies par 11,6%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes ceļotāju apsekojumā iegūtie rezultāti. Tas ir nedaudz straujāks pieaugums nekā citus gadus, kad ārvalstu viesu skaits pieauga par 5 līdz 7%.
	Lielākā daļa ārvalstu viesu bijuši tuvējo kaimiņvalstu iedzīvotāji - 32% no ceļotāju kopskaita bija ieradušies no Lietuvas, 27% no Igaunijas, 8% no Krievijas, 6% no Somijas un pa 5% no Vācijas un Polijas. Tiesa, jāņem vērā, ka no visiem ārzemju ceļotājiem, kuri otrajā ceturksnī ieradās Latvijā, 29% norādīja, ka Latvijā ieradušies tikai caurbraucot, un tie lielākoties ir tieši mūsu kaimiņvalstu ceļotāji. Kā ceļojuma iemeslu biznesa darījumus un atpūtu minēja 17% iebraucēju, bet 16% - draugu apmeklējumu. Pēdējā laikā kaimiņvalstu, sevišķi Lietuvas tūristi brauc uz Latviju apmeklēt Ziemeļeiropā lielāko ūdens atrakciju - Līvu akvaparku Jūrmalā.
	Kurzemes tūrisma asociācijas darbiniece Ilga Bērziņa novērojusi, ka šogad Kurzemē sevišķi pieaudzis tūristu skaits no Igaunijas. Pēdējā laikā arvien biežāk šo novadu apmeklē tūristi no Eiropas dienvidiem - Itālijas un Spānijas, kaut gan joprojām dominē ceļotāji no Vācijas. Pēc I. Bērziņas domām, tūristus no Rietumiem visvairāk Latvijā saista neskartā daba.
	CSP apsekojumā ārzemniekiem bija jāsniedz savs vērtējums par Latvijā pavadīto laiku. Visaugstāko atzinību izpelnījusies sniegto pakalpojumu kvalitāte un cilvēku atsaucība, kā arī pilsētu tīrība. Savukārt zemāks vērtējums dots par preču cenu atbilstību kvalitātei, izklaides iespējām un svešvalodu zināšanām. Tomēr arī šiem rādītājiem novērtējums labi bija dots ievērojami vairāk nekā vērtējums slikti. Interesanti, ka samērā daudzi tūristi - 7,3% - ar atzīmi slikti vērtējuši pilsētu tīrību un šis skaitlis pēdējo gadu laikā pieaug. 
	Viesu nama Imula bārmenis Daumants Neatkarīgajai pastāstīja, ka ārzemnieki viesu namu apmeklē bieži un vasarā tie pat veido pusi no visiem viesiem. Visvairāk Imulā viesojas tūristi no Vācijas. Bieži tās ir riteņbraucēju grupas un ekskursanti, kurus no Rīgas speciāli atved apskatīt Kurzemes gleznainākās vietas. Daumants atzīst, ka ārzemniekiem vietējās cenas šķiet itin pievilcīgas un pat tūristi, kuri neizceļas ar īpašu turību, atļaujas padzīvot visai zaļi.
Valdība atbalsta mazās 
hokeja halles izveidošanu "Skonto" kompleksā
LETA  08/24/04     Valdība šodien atbalstīja "Skonto" grupā ietilpstošā SIA "Stadions" piedāvājumu 2006.gada hokeja čempionātam nepieciešamo mazo hokeja halli izveidot, pārbūvējot "Skonto" kompleksu Rīgā.
	No Valsts īpašuma privatizācijas fonda projekta realizēšanai iecerēts atvēlēt 1,21 miljonu latu, bet vēl 2,5 miljonus latu no privatizācijā gūtajiem ieņēmumiem valsts pārskaitīšot Rīgas pašvaldībai, lai arī tā varētu piedalīties projekta īstenošanā.
	Jau rīt Latvijas Hokeja federācijas (LHF) vadītājs Kirovs Lipmans un čempionāta izpilddirekcijas vadītājs Guntis Ulmanis plāno doties uz Cīrihi, lai par valdības pieņemto lēmumu paziņotu Starptautiskajai hokeja federācijai (IIHF).
	Jau ziņots, ka valdības darba grupa hokeja čempionāta organizēšanai Ministru kabinetā bija iesniegusi gan Liepājas, gan "Skonto" halles prezentētos mazās halles būvniecības projektus.
	Kā norādīts valdībā iesniegtajos dokumentos, Liepājas reģionālās multifunkcionālās halles projektam ir pluss, ka tiek nodrošināta Latvijas reģionu attīstība un nepieciešams mazāks valsts atbalsts. Kā projekta mīnusi tiek minēti nepietiekami attīstīta infrastruktūra un lielāki organizatoriskie izdevumi. Halles atrašanos citā pilsētā, izņemot Rīgu, neatbalstot arī IIHF.
	"Skonto" halles transformēšanas plusi, pēc darba grupas domām, ir IIHF atbalsts Rīgai, atbilstoša infrastruktūra un mazāki organizatoriskie izdevumi. Kā galvenie "Skonto" mīnusi norādīti lielāki valsts un pašvaldības budžeta līdzekļu izdevumi, neskaidrības ar nekustamā īpašuma statusu - tas ieķīlāts AS "Parex banka", kā arī neskaidrības par finanšu ieguldījumu statusu pēc hokeja čempionāta.
	SIA "Stadions" priekšlikums paredz hokeja halles vajadzībām piemērot "Skonto" olimpisko halli. Halles transformēšanai no valsts nepieciešami 4,4 miljoni latu.
	"Stadions" paņēmis aizdevumu "Parex bankā" kompleksa attīstībai, tāpēc tagad sporta būve ir ieķīlāta.
	IIHF jūlija sākumā paziņoja, ka 2006.gada hokeja čempionātam nepieciešamā otrā halle atradīsies Rīgā, kur jau esošajā "Skonto" kompleksā tiks izveidota hokeja arēna ar 6000 skatītāju vietām. 

Izglītība, sports, kultūra

Šogad likvidētas septiņas izglītības iestādes
LETA  08/20/04    Galvenokārt nepietiekama skolēnu skaita dēļ šogad likvidētas septiņas izglītības iestādes, liecina Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) apkopotā informācija. 
	Skolēnu trūkuma un nepilnas klašu komplektācijas dēļ slēgta Gulbenes pamatskola, Jāņa skola Cēsu rajonā, Ozolaines pamatskola Rēzeknes rajonā un Mežāres 1.pamatskola. 
	Nepietiekama skolēnu skaita dēļ slēgta arī Gulbenes rajona Kalnienes pamatskola, Krāslavas rajona pirmsskolas izglītības iestāde "Priedītes" un Balvu rajona Upmalas sākumskola. 
	Reorganizācija šogad skārusi astoņas izglītības iestādes. Rīgas Poļu sākumskola pārveidota par pirmsskolas izglītības iestādi. Salaspils vakara vidusskola apvienota ar Salaspils 2.vidusskolu, bet Rīgas Šampētera pamatskola pārtapusi par vidusskolu. 
	Smiltenes ģimnāzijas reorganizācijas rezultātā nodibināta Trīs pakalnu pamatskola. Smiltenes ģimnāzijā tiks īstenota pamatizglītības programma 7.-9.klasēm un vispārējās vidējās izglītības programma. 
	Rēzeknes ģimnāzijai apvienojoties ar Rēzeknes komercskolu, nodibināta arī pirmsskolas izglītības iestāde. 
	Krāslavas rajona Vecbornes pamatskola reorganizēta par Vecbornes sākumskolu, Ludzas rajona Kārsavas 2.vidusskola apvienota ar Kārsavas pilsētas ģimnāziju, kuru turpmāk sauks par Kārsavas vidusskolu. 
	Savukārt Jelgavas rajona Kalnciema pamatskola reorganizēta par Kalnciema pilsētas vidusskolu. 
	Kā norāda IZM, pagājušajā mācību gadā vispārizglītojošo skolu skaits samazinājies par 15 skolām. Savukārt valsts ģimnāziju skaits šogad no 11 palielinājies uz 14, jo valdība 17.augustā ģimnāzijas statusu piešķīra Valmieras ģimnāzijai, Daugavpils pilsētas 1.ģimnāzijai un Rēzeknes ģimnāzijai. 
	Ministrija ir saņēmusi un izskata Talsu ģimnāzijas pieteikumu par valsts ģimnāzijas statusa piešķiršanu. 
Vingrotājs Saproņenko Latvijai 
izcīna pirmo medaļu Atēnu Olimpiskajās spēlēs
LETA  08/23/04    Latvijas vingrotājs Jevgēņijs Saproņenko šodien izcīnīja sudraba godalgu atbalsta lēcienā, iegūstot Latvijai pirmo medaļu Atēnu Olimpiskajās spēlēs.
	Finālā divos mēģinājumos Saproņenko vidējā atzīme bija 9,706 punkti, bet par olimpisko čempionu kļuva spānis Hervasio Defers, kura rezultāts bija 9,737 punkti un kurš par olimpisko čempionu šajā disciplīnā kļuva arī pirms astoņiem gadiem Atlantā.
	Saproņenko jau ir apsveikusi Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, kura telefoniski sportistam ir nosūtījusi "lielu buču", aģentūru LETA informēja Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga.
Jaunas izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  08/24/04     Galerijā Bastejs vakar atklāta sajūtu izstāde un radošā darbnīca Vienā laika joslā. Izstādi veidojuši mākslas maģistre Baiba Vaivare, kas pēta Āfrikas tekstilu, ķīmijas zinātņu doktors Guntars Vaivars, kurš strādā Keiptaunas universitātē, pēta alternatīvās enerģijas un pedagoģijas, kā arī mākslas bakalaure Gita Deksne. Ideja par šo izstādi radusies, dzīvojot Dienvidāfrikā, kur ik nedēļas nogale pavadīta ar mugursomu plecos - kalnos vai uz ūdeņiem - vietās, kas populārajos tūristu maršrutos nav iekļautas. Daudz laika veltīts, tiekoties ar dažādu tautību cilvēkiem, arī muzejos, bibliotēkās un tirgos. 26. augustā, 1. un 3. septembrī no pulksten 16 būs iespēja radoši darboties kopā ar Baibu Vaivari.
	Galerijā Tifāna kopš vakardienas atkal aplūkojamas izstādes, atklāta Laimas Puntules gleznu un zīmējumu izstāde Ekspromts. Improvizētās izstādes tēlu nejauši veidojuši paši darbi. Mistisko, abstrakto zemapziņas pasauli darbos atklāj gaismēnas, faktūras, zīmētas un gleznotās līnijas.
	Turaidas muzejrezervātā 25. augustā atklās grafiķa Zigurda Zuzes (1929-2003) jubilejas izstādi. Par Zigurdu Zuzi kā melnbalto līniju burvi stāstīs viņa stājgrafikas un grāmatu grafikas, arī ex libris formas darbi. Būs skatāmas vairāk nekā pus simts mākslinieka ilustrētās grāmatas. Izstādes atklāšanā pie muižas pārvaldnieka jaunās mājas skanēs Latvijas Universitātes jauktā kora Juventus koncerts, kas tematiski sasauksies ar to mīlestības dziesmu savai zemei, kas ietverta Zigurda Zuzes grafikās. Pulksten 14 piemiņas brīdis mākslinieka atdusas vietā Siguldas kapos.
	Rīgas rātsnamā 26. augustā atklās fotoizstādi Ukraina un Latvija. Savus darbus demonstrēs Ukrainas fotogrāfs Vasilijs Pilipjuks un Latvijas fotoreportieri Anatolijs Šutenkovs un Mihails Pirta. Viesis no Ukrainas Vasilijs Pilipjuks ir nopelniem bagātais mākslas darbinieks Viņš ir izcils fotomeistars, izdevniecības Gaismēnas prezidents, mākslas fotogrāfs. Izstādi rīko sabiedriskā organizācija Pasaules kultūras fonds.
	Rēzeknes Kultūrvēstures muzeja izstāžu zālē no 27. augusta skatāma izstāde Laikrakstam "Rēzeknes Vēstis" - 60. Izstāde vēsta par Rēzeknes rajona laikraksta vēsturi, kas sākās 1944. gadā; pirmais avīzes nosaukums bija Pa Staļina ceļu. Rajona laikraksts dēvēts arī Ausma, Znamja Truda, bet kopš 1992. gada tā nosaukums ir Rēzeknes vēstis. 
	Galerijā Daugava 27. augustā atklās Mārtiņa Gaujas grafiku izstādi Austrālijas eksotika. Mākslinieks, kuram nākamajā pavasarī apritēs 90 gadu, dzīvo Austrālijā. Tikai pēdējos gados viņa zīmējumos un grafikās ienāk krāsas, spilgtas, košas toņi. Mārtiņa Gaujas dekoratīvo un košo darbu tēli ir eksotiski putni, puķes, zivis un iedomātas sieviešu figūras.
	Valmierā, galerijā Laipa, atklāta Valmieras 3. pilsētvides glezniecības plenēra darbu izstāde. Katrs no 14 gleznotājiem rādīs divus, trīs darbus. Dalībnieku vidū atšķirīgu rokrakstu un paaudžu mākslinieki - no Mākslas akadēmijas studentiem (Ivonna Zīle, Ieva Lapiņa) līdz vecmeistariem (Jānis Veiss, Vilnis Eglītis, Roberts Muzis). Arī radošie rokraksti visdažādākie - no reālisma (J. Veiss, A. Rozentāls) līdz ekspresionismam (V. Eglītis), abstrakcijai ( M. Upzars). Ir valmierieši - Ieva Lapiņa, Sandra Konstante, Alvils Rozentāls, Ilgvars Zalāns.
Dzejas dienas top no jauna
Ilze Zveja,  NRA  08/20/04     No 9. līdz 16. septembrim notiks gadskārtējās Dzejas dienas. Šķiet, Dzejas dienu norisē šogad ir tāds kā pavērsiena punkts.
	Nedēļa septembra vidū būs piepildīta ar rūpīgi sagatavotiem pasākumiem, Dzejas dienas, notiekot 38. reizi, pirmoreiz ieguvušas logo un devīzi. Logo Dzejas dienas, ieskenējot atsevišķus Raiņa dienasgrāmatas fragmentus, veidojusi dizaina studija Mellis. Šā gada Dzejas dienu grafisko noformējumu veido arī Oriona zvaigznājs, kas pie debesīm parādās septembrī, Raiņa dzimšanas dienas mēnesī, ko papildina sauklis, fragments no 1917. gadā Šveicē rakstītās dienasgrāmatas, "Ko tu man vari padarīt - aiz manis zvaigznes". Dzejas dienu tradīcija kā jebkurš organisms uzplaukst, slimo, un literātu un dzejnieku uzdevums ir to piepildīt ar jaunu saturu, atzīst viena no Dzejas dienu organizētājām dzejniece Liāna Langa. Dzejas dienu jaunais saturs ir pārdomāti pasākumi, mērķtiecīga viesu aicināšana un dzejas valodas aktualizēšana cilvēkos.
	Liāna Langa: "Dzeja nodarbojas ar valodu, valoda savukārt nodarbojas ar mums un mūsu apziņu. Tas ir atkarīgs tikai un vienīgi no mums - no mūsu spējas vai nespējas šo tradīciju piepildīt ar enerģiju, saturu un jēgpilniem vārdiem. Esmu pilnīgi pārliecināta, ka šogad Dzejas dienās notiks brīnums un vārdi atgūs jēgu. Un arī Dzejas dienas atgriezīsies kā jēgpilnas dienas. Jo dzeja ir viena no iespējām nezaudēt kontaktu pašam ar sevi. Dzīvojot komercijas noplicinātā valodas vidē, tas var notikt - ka kādu dienu vairs neprotam ar sevi sarunāties."
	Dzejas dienu norisēs šogad ietilpst pasākums Dzeja multimedialā mērcē, dzejas lasījumi Iļģuciema un Matīsa cietumos, Skandināvijas lasījumi ar ziemeļvalstu dzejnieku piedalīšanos, tradicionālais viesu vakars, improvizēti lasījumi, staigājot pa Pedvāles brīvdabas muzeja takām, protams, atklāšanas pasākums pie Raiņa pieminekļa Esplanādē. Atklāšanas pasākuma scenāriju raksta dzejniece Inese Zandere, bet režisēs to Gaļina Poļiščuka. Šogad atklāšanas pasākumā tiks pasniegtas arī gadskārtējās Dzejas dienu balvas oriģināldzejā un atdzejā, balvai pieteikti deviņi krājumi.
	Starp citu, gadskārtas sakarā ir arī kāds neliels strīds, kuras īsti Dzejas dienas tiks svinētās - 38. vai 39. Ja skaita no Raiņa pieminekļa atklāšanas 1965. gadā, tad šī būtu 39. Dzejas dienu reize. Bet vēsture vēsta, ka 1965. gadā piemineklis ir tikai atklāts un pieņemts lēmums turpmāk rīkot Dzejas dienas, kas pirmo reizi notika 1966. gadā.
	Vēl gaidāms jau tradicionālais dzejas maratons Zirgu pastā, Ukrainas dzejas vakars, Dzejas dienas F. Bārdas muzejā Rumbiņos, klasisks dzejas vakars, kristīgās dzejas vakars un jaunie dzejnieki kopā ar interesentiem dosies ceļojumā pa Rīgu un, protams, lasīs dzeju.
	Nemainīga Dzejas dienu tradīcija visos laikos bijusi aicināt viesus. Šogad plašāk būs pārstāvēti Skandināvijas autori, atbrauks vairāki dzejnieki, kas tulkojuši un atdzejojuši latviešu autorus. No Islandes atbrauks Hrabns Andress Hardarsons, kurš islandiešu valodā tulkojis Vizmas Belševičas dzeju, kā arī izdevis latviešu dzejas izlasi. Pirmo reizi dzejas dienu viesi būs divi dzejnieki no Dānijas - Mortens Sundergords un Pia Tafdrupa, tāpat atbrauks divi zviedru dzejnieki - Marī Lindkvista un Ārne Junsons, Dzejas dienu pēdējās dienās Skandināvijas dzejnieku pulku papildinās arī viesi no Norvēģijas: savā valstī populārs dzejnieks, bērnu grāmatu autors, rakstnieks un atdzejotājs Jāns Ēriks Volls un Ērlings Kitelsens, kurš pazīstams arī kā dramaturgs un nesen izdevis latviešu tautasdziesmu krājumu norvēģu valodā. Arī viesis no Ukrainas Jurijs Zavhorodnijs tulko no latviešu valodas. Jurijs Zavhorodnijs katrā savā grāmatā iekļauj atdzejas nodaļu ar latviešu dzeju. Savukārt ukrainis Jurijs Sadlovskis, kas dzīvo Latvijā, gatavo ukraiņu valodā E. Virzas Straumēnu tulkojumu. Trešais Ukrainas pārstāvis būs Hrihorijs Štoņs. No Lietuvas uz Dzejas dienām aicināts izsmalcinātais liriķis un Gētes Fausta atdzejotājs Antans A. Jonīns. Dzejas dienas jau nav tikai oficiālie Rakstnieku savienības organizētie pasākumi, Dzejas dienas ir arī visi lielie un mazie pasākumi Latvijas pilsētās un pagastos septembrī un pat oktobrī, varbūt ne vienmēr piedaloties literātiem, bet noteikti klausoties dzeju, baudot vārdu.
Latviju pamet pirmie gājputni - 
bezdelīgas, strazdi, ķauķi
LETA  08/21/04    Latviju pamazām pamet pirmie gājputni - bezdelīgas, mājas čurkstes, strazdi, ķauķi u.c. putni, kuri agrāk atstāj ligzdošanas vietas, lai dotos ziemot uz siltākām zemēm. 
	Kā pastāstīja ornitologs Juris Kazubiernis, pagaidām intensīvi rudens migrācijas novērojumi vēl nav sākti. Tie sāksies augusta beigās. Līdz ar to tikai septembra sākumā varēs izdarīt pirmos secinājumus par kādas putnu sugas invāziju. Gandrīz katru gadu tiek konstatēts, ka kādas putnu sugas īpatņu ir vairāk, nekā ierasts, skaidroja Kazubiernis. 
	Iespējams, šogad tie varētu būt krustknābji, jo to migrācija sākusies agrāk, taču pagaidām tie ir tikai minējumi. 
	Kazubiernis pastāstīja, ka Latviju, visticamāk, ir pametuši šeit ligzdojošie strazdi. Bet tie, kuri pašlaik siro pa dārziem, apēdot ogas, ir gājputni no ziemeļiem un austrumiem.