K a s   j a u n s	
Nr. 359:   2004.g. 5. - 17. augusts	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē

ASV atkal grib samazināt palīdzību 
Sanita Jemberga,  Diena  08/06/04    Amerikas Savienoto Valstu parlamenta apakšpalāta nolēmusi atņemt daļu ekonomiskās palīdzības valstīm, kuras neatbalsta amerikāņu prasību slēgt individuālus līgumus, kas pasargātu ASV karavīrus no izdošanas Starptautiskajai krimināltiesai (SKT). Ar šo lēmumu ASV riskē sadusmot vairāk nekā 50 valstu, ieskaitot arī savus sabiedrotos ES, kas kategoriski atsakās slēgt līgumus par amerikāņu neizdošanu, uzskatot, ka tādējādi tiktu vājināta grūtībās tapusī tiesa. Teorētiski lēmums par palīdzības atņemšanu attiecas arī uz Latviju, bet tam nav finansiālu seku, jo no attiecīgās programmas Latvija naudu jau vismaz gadu nesaņem.
	"Politiski tas attiecas uz mums - tāpat kā uz pārējām ES valstīm un daudzām citām -, bet reāli seku tam nav, jo mēs vairs neesam palīdzības saņēmēji. Mēs uz to skatāmies mierīgi," Dienai teica Latvijas vēstnieks ASV Aivis Ronis, piebilstot, ka Kongresa pēkšņais lēmums bijis pārsteigums daudziem Vašingtonā, tas vēl jāapstiprina Senātam un pēc tam prezidentam. Esot diezgan ticams, ka attiecībā uz ilglaicīgām un ciešām ASV sabiedrotajām tiks izdarīts izņēmums - kā tas bijis ar militāro palīdzību Latvijai, kad, valstij atsakoties slēgt imunitātes līgumu, ASV pērn to atņēma, bet pēc iestāšanās NATO atjaunoja. ASV vēstniecībā Rīgā apgalvoja, ka no ES valstīm palīdzības liegums skars vienīgi Kipru, kam piešķir 13,5 miljonus sadalītās salas apvienošanai, citos avotos minēta arī Īrija, kur ASV ar 8,5 miljoniem gadā palīdz miera procesā Ziemeļīrijā. Lēmums smagi skar ASV būtisku sabiedroto Vidējos Austrumos Jordāniju, apturot 250 miljonus dolāru, virkni Latīņamerikas un Karību valstu. 
	"Lēmums ir īpaši smieklīgs, ņemot vērā, ka SKT ir darbojusies jau divus gadus, un prokurors ir sācis izmeklēt ne vien drausmīgākos noziegumus Kongo un Ugandā, bet publiski noraidījis apsūdzības ASV un britiem par Irāku. Šīs sankcijas tikai atjaunos asumu transatlantiskajās attiecībās, kas sākušas sadzīt pēc Irākas krīzes," uzskata SKT aizstāvošās nevalstiskās organizācijas Pilsoņi globālu risinājumu meklēšanā pārstāve Hītera Hamiltone.
	Sankcijas ar 241 balsi par un 166 pret Pārstāvju palāta pieņēma pirms divām nedēļām, pēdējā lasījumā izskatot nākamā gada starptautiskās palīdzības likumu, kad deputāts Džordžs Neterkuts pēdējā brīdī iesniedza tādu ierosinājumu. Palātas līderis, republikānis Toms Delejs SKT raksturoja kā "ķenguru tiesu (..), kuras leģitimitāte ir smieklīga". Oficiālu protestu šonedēļ ASV Valsts departamentam izteica ES, paziņojot, ka paliek stingra SKT atbalstītāja un pretosies centieniem to vājināt un nevar piekrist imunitātes līgumu slēgšanai. Latvija, ar kuru ASV mēģinājušas par to vienoties, turējusies pie ES viedokļa.
	Jaunais ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) atteicās vērtēt ASV rīcību, sakot, ka nav iepazinies ar šo situāciju. Pēc ASV vēstniecības datiem, kopš 1992.gada Savienotās Valstis Latvijā ar dažādām programmām ieguldījušas ap 100 miljonu dolāru.
Barrozo klusējot, 
aug spekulācijas par portfeļu dalījumu EK 
Sanita Jemberga,  Diena  08/07/04     Kamēr Briselē cilvēki devušies augusta atvaļinājumos, kāds vīrs pagaidu birojā Eirokvartālā smagi strādā. Jaunais Eiropas Komisijas (EK) prezidents Žozē Manuels Barrozo zina, ka viņa darba rezultāti ne vien ietekmēs Savienības virzību nākamajos piecos gados, bet arī būs pirmais solis vērtējumam, vai viņš tiešām var to, ko uzņēmies.
	Nedēļu pavadījis sarunās ar komisāra amata kandidātiem, augusta otrajā pusē viņš paziņos portfeļu sadalījumu. Tā kā Ž.Barrozo par to klusē, spekulācijas masu medijos aug. Šī EK būs pirmā, kurā strādās pa vienam komisāram no 25 valstu ES, un lielajām nebūs divu. Tas neļauj saglabāt pašreizējo nozaru sadalījumu - dažas būs jāsadala.
	Pieprasītākie ir svarīgie ekonomiskie portfeļi - tirdzniecība, konkurence, ekonomikas un monetārā politika, iekšējais tirgus. Kā norāda Financial Times, Ž.Barrozo saprot, ka pēc portfeļu sadalīšanas tiks spriests par to, vai viņš vairāk turēsies pret lielo valstu dominanci vai strādās korī ar tām. Viens scenārijs paredz, ka neviena no tām nedabūs to portfeli, kuru vēlas, bet alternatīvi svarīgu - Vācija varētu saņemt rūpniecību vai iekšējo tirgu, briti - tirdzniecību iekšējā tirgus vietā, Francija līdzīga līmeņa posteni, piemēram, transportā un enerģētikā. Tas ļautu piedāvāt citus politiski jūtīgos portfeļus mazajām valstīm.
Par Aizsardzības ministra vizīti ASV
LETA  08/11/04    NATO Galvenās Transformācijas pavēlniecības (NATO SACT) komandieris admirālis Edmunds Džambastiani (Edmund Giambastiani) ir augstu novērtējis Latvijas militārās struktūras vadības un virsnieku sagatavotības līmeni. 
	E.Džambastiani tikšanās laikā ar aizsardzības ministru Ati Slakteri sprieda par Latvijas dalību NATO transformācijas procesos, Ātro reaģēšanas spēku izveidi un kaujas atbalsta vienību nodrošināšanu, kā arī augstas sagatavotības mācību centru jeb NATO Izcilības centru (NATO Centres of Excellence) izveidi Latvijā. 
	Aizsardzības ministrs pēc tikšanās ar NATO SACT komandieri, par pozitīvas sadarbības pamatu norādīja, ka NATO nav lielu vai mazu valstu un līdz ar to nav mazu vai lielu ieguldījumu - primārais ir kvalitāte. Sarunās NATO SACT komandieris atzinis, ka no Prāgas sammita laika līdz šodienai var spriest par izaugsmi. Tās rezultāts Latvijai ir augstāks nekā gaidīts, īpaši apmācī bu un transformācijas procesos - izaugsme parādās spējā atrast vietu kolektīvā aizsardzībā un dot savu ieguldījumu pārveides procesos. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris un Nacionālo bruņoto spēku komandieris viceadmirālis Gaidis Andrejs Zeibots šodien apmeklē ASV Valsts departamentu Vašingtonā, lai iepazītos ar tā struktūru un parakstītu Līgumu par NATO valstu pārstāvju un starptautiskā štāba statusu. Šodien aizsardzības ministrs un NBS komandieris tiekas arī ar ASV žurnālistiem un Amerikas latviešiem, kuri ilgus gadus atbalstījuši aizsardzības spēku izveidi un militāro tradīciju atjaunošanu. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris ar Piemiņas medaļu "Sekmējot Latvijas dalību NATO" apbalvos vairāk nekā 10 aktīvākos tautiešus, atzīmējot viņu atbalstu un devumu aizsardzības sistēmas atjaunošanā.

Daugava apdraudēta
Diena  08/11/04     Pēc Latvijas Vides ministrijas lūguma Baltkrievija ir oficiāli apstiprinājusi ieceri līdz 2016.gadam uzbūvēt Daugavas augštecē, tikai 25 kilometru no Latvijas robežas, četru hidroelektrostaciju (HES) kaskādi, kas, pēc Latvijas ekspertu domām, var apdraudēt gan Daugavas ūdens kvalitāti, gan upes krastu biotopus un zivju resursus. Tā arī var neatgriezeniski izmainīt Eiropas sargājamo dabas objektu sarakstā iekļautos Daugavas lokus, taču Latvijai nav iespēju ietekmēt kaimiņvalsts rīcību - to atzīst gan valsts amatpersonas, gan neatkarīgie eksperti. Latvija var tikai cerēt uz Baltkrievijas valdības labo gribu sadarboties un ņemt vērā mūsu viedokli, jo līdz šim abas valstis nav noslēgušas līgumu par upes aizsardzību. 
	Premjers Indulis Emsis, atzīstot mazās izredzes ietekmēt Baltkrievijas rīcību, cer, ka Latvijai būs iespēja piedalīties HES projekta izvērtēšanā, Dienai pavēstīja viņa preses sekretāre Ilona Līce. Tāpat premjers uzskata par nepieciešamu izveidot riska analīzes darba grupu, lai apzinātu iespējamos draudus. 
	Vides ministrs Raimonds Vējonis sacīja, ka Latvija ir ieinteresēta piedalīties šo Baltkrievijas HES projektu izpētē un ietekmes uz vidi novērtējumā, bet kaimiņvalsts nav parakstījusi jau vairākus gadus gatavoto vienošanos par Daugavas baseina aizsardzību. Līdz ar to Baltkrievijai nav nekādu saistību pret Latviju. Tiesa, ir cerības sarunās ar kaimiņvalsti iesaistīt ES. "Mūsu iespēja iesaistīties projekta izvērtēšanā ir tikai uz Baltkrievijas labas gribas pamata. Mēs esam tādā pašā situācijā, kādā bijām ar Lietuvas Būtiņģes naftas termināli," sacīja ministrs. 
	Vēl maijā Baltkrievijas vēstnieks tikšanās laikā ar Latvijas ārlietu ministru uzsvēra, ka runas par celtniecības sākšanu ir pārspīlētas un Baltkrievija noteikti informēs Latviju par projekta norisi. Tagad izrādās, ka Polockas stacijas izbūvei jau pabeigts arhitektūras projekts un noslēdzies konkurss par tehnikas piegādi. Pirmās stacijas būvniecību plāno sākt nākamgad.
Krievija nacisma un komunisma 
salīdzināšanu sauc par zaimiem
LETA  08/13/04     Reaģējot uz Latvijas ārlietu ministra Arta Pabrika (TP) izteikumiem par Latvijas okupāciju, Krievijas Federācijas Ārlietu ministrija (ĀM) izplatījusi paziņojumu, kurā nosoda atsevišķu Latvijas politiķu teikto, salīdzinot nacistiskās Vācijas un Padomju Savienības totalitāros režīmus. 
	Krievijā kā zaimus uztver "vienādības zīmes likšanu starp nacistisko režīmu Vācijā, kas sāka agresīvu Pasaules karu, un Padomju Savienību, kas, nesot milzīgus upurus, izglāba cilvēci no "brūnā mēra"", teikts Krievijas ĀM paziņojumā. Paziņojumā norādīts, ka "nožēlojamu iespaidu" atstājot Latvijas politiķu mēģinājumi ar okupācijas sekām attaisnot "varas iestāžu īstenoto diskriminējošo politiku pret krievvalodīgo minoritāti". Krievija cer, ka "Latvijas Eiropas partneri spēs saprast īstos iemeslus Latvijas politiķu spekulācijām par savas valsts pagātni". Pabrikam tiek novēlēts apmeklēt ne tikai Okupācijas muzeju, bet arī citus Latvijas muzejus. Tas ļaušot viņam gūt pilnīgāku priekšstatu par abām tautām un palīdzēšot "atrast atslēgu" abu valstu attiecību uzlabošanai. 
	11. augustā apmeklējot Okupācijas muzeju, paziņoja, ka, skaidrojot 20. gadsimtā piedzīvoto Latvijas okupāciju, tās būtību, norisi un sekas, būtu iespējams veicināt eiropiešu izpratni par politiskajiem procesiem mūsdienu Latvijā, tostarp sniegt skaidrību jautājumos par mazākumtautību tiesībām. "Krievijā komunisms ir sagrauts, Padomju Savienība izjukusi, bet Krievija ir Padomju Savienības juridiskā mantiniece. Es novēlu šajā grūtajā pārbaudījumā krievu tautai un valdībai tikt galā ar šo diskusiju," sacīja ministrs, "tas nav vienkāršs izaicinājums, tas varētu prasīt daudz enerģijas no mūsu Krievijas kolēģiem, bet šāda diskusija, kas "rezultētos" lielākā izpratnē par okupācijas fakta atzīšanu, varētu tikai veicināt Latvijas un Krievijas, arī Eiropas un Krievijas saskaņu." Ministrs pauda cerību, ka kādreiz šādu ceļojošo izstādi būtu iespējams sarīkot arī Maskavā. Šādu ideju Krievija vērtē kā nejēdzīgu. 
Robežlīgums ar Krieviju - 
tikai tehnisks jautājums
Latvijas Avīze  08/16/04     Ārlietu ministrs Artis Pabriks uzskata, ka robežlīguma parakstīšana ar Krieviju no politiskas fāzes pārgājusi uz tehnisku fāzi. A. Pabriks intervijā aģentūrai BNS pauda viedokli, ka robežlīguma noslēgšana ar Krieviju ir beidzot sasniegusi "tehnisku fāzi, kas ir pozitīvi, jo agrāk tā bija politiska fāze". 
	Ministrs Krievijas pausto gatavību parakstīt ilgu laiku nenoslēgto abu valstu robežlīgumu skaidroja ar neattaisnojušos kaimiņvalsts iespējamo mērķi bloķēt Latvijas uzņemšanu NATO."Manā izpratnē Krievijai bija iebildumi, kas lielā mērā saistījās ar iespēju kādā veidā nobloķēt Latvijas dalību NATO. Šis mērķis nav attaisnojies, līdz ar to politisks jautājums kļuvis par tehnisku jautājumu," uzskata A. Pabriks. 
	Krievijas parlamenta augšpalātas Starptautisko lietu komitejas priekšsēdētājs Mihails Margelovs aģentūrai BNS sacīja, ka abām valstīm jāstrādā pie robežlīguma noslēgšanas, taču "tas nav vienkāršs process". Atbildot uz jautājumu, vai Krievijas lēmums par nepieciešamību parakstīt robežlīgumu ir saistīts ar Latvijas uzņemšanu NATO, Margelovs atbildēja: "Krievijai bija un būs kopēja robeža ar Latviju arī pēc NATO darbības beigām." 
	Jau vēstīts, ka Krievijas prezidents Vladimirs Putins Eiropas Savienībai (ES) solījis veicināt robežlīguma noslēgšanu ar Latviju un Igauniju. Latvijas Ārlietu ministrija norādīja, ka Latvija un ES turpinās sekot jautājumam par Krievijas un Latvijas robežlīgumu parakstīšanu. Līdz šim Krievijas dome neratificēja šo līgumu, norādot, pēc Krievijas domām, uz esošajiem mazākumtautību tiesību pārkāpumiem abās Baltijas valstīs. 
Krievijas aizsardzības ministrs 
par Baltijas problēmu
LETA  08/16/04    Krievijas aizsardzības ministrs Sergejs Ivanovs uzskata, ka militārā ziņā Krievijai eksistē viena problēma ar Baltijas valstīm ‑ "ar šīm valstīm mums nav vienošanās par bīstamas karadarbības novēršanu, kas mums ir noslēgta ASV, Ķīnu, Norvēģiju un citām valstīm." 
	Uzstājoties kopīgā preses konferencē ar ASV aizsardzības ministru Donaldu Ramsfeldu, Ivanovs norādīja, ka "mierīgi‑negatīvi attiecas pret NATO paplašināšanos uz austrumiem", un izteica šaubas, ka šis process būtu paaugstinājis NATO drošību. Galu galā, tās ir drošības patērētājvalstis, nevis drošības radītājas," paziņoja Ivanovs. 
	Norādot, ka NATO lidmašīnu patrulēšana Baltijas valstu gaisa telpā nerada militāras briesmas Krievijai, Ivanovs pauda neizpratni par uzdevumiem, ko tās pilda. "Vai šīs četras lidmašīnas šajā pasaules reģionā spēj pārtvert "Al Qaeda", "Taliban" vai kaut ko tamlīdzīgu?", vaicāja Krievijas ministrs. "Vienīgais, ko tās var "pārtvert", ir mītiski padomju draudi."
Briti Baltijas gaisa telpu nesargās
Diena  08/16/04    Kad Dānijas kontingents savu militāro misiju Baltijā būs beidzis, Lielbritānija savus iznīcinātājus patrulēšanai Baltijas valstu gaisa telpā, kā bija paredzēts, uz Lietuvu nenosūtīs, informē BNS. Lielbritānijas pagaidu pilnvarotais lietvedis Viļņā Braiens Deividsons norādījis, ka Zokņu lidlauka skrejceļš esot pārāk īss iznīcinātājiem F3 Tornado. 
	Lietuvas Ārlietu un Aizsardzības ministrijas ir noraidījušas bažas, ka gaisa telpa pēc 1.oktobra paliks neaizsargāta. "Tā ir NATO kopīga operācija, bet NATO apvieno 26 valstis," uzsvēris Lietuvas Ārlietu ministrijas pārstāvis Ēvalds Ignatavičs. 
Latvijas robežas gatavojas Šengenas līgumam
LETA  08/16/04    Nākamā gada laikā varētu sākties oficiālās pārbaudes Latvijas gatavībai pievienoties Šengenas līgumam, kas nodrošina brīvu pārvietošanos līguma dalībvalstu ietvaros, piektdien preses konferencē pastāstīja Valsts robežsardzes priekšnieks, robežsardzes ģenerālis Gunārs Dāboliņš. 
	Latvija par gatavību pievienoties šim līgumam varētu paziņot aptuveni 2006.gadā. Dāboliņš atzina, ka gatavību pievienoties Šengenas līgumam neoficiāli pārbaudīta tiek visu laiku. To dara gan Eiropas Savienības (ES) dažāda ranga amatpersonas, gan vienkāršie ceļotāji, skaidroja Dāboliņš. Valsts robežsardzes priekšnieks atzīmēja, ka patlaban ES tiek izstrādāta kopēja stratēģija par darbu uz ārējām robežām, kā rezultātā plānots izveidot vairākas jaunas institūcijas. Vienā no tām darbosies tikai ES valstu robežsardzes priekšnieki. Minētās institūcijas amatpersonas meklēšot vājās vietas ārējo robežu apsardzībā. 
	Latvijas Valsts robežsardze ir izteikusi atbalstu tam, lai Eiropas Savienības (ES) kopējā robežaģentūra tiktu izvietota Polijā un darbotos Somijas vadībā, piektdien presei past āstīja Valsts robežsardzes priekšnieks robežsardzes ģenerālis Gunārs Dāboliņš. Šādu nostāju robežsardze ir paudusi valsts augstākajām amatpersonām, ziņo LETA. Jau ziņots, ka no nākamā gada ES cīņā pret nelegālo imigrantu ieplūšanu un kontrabandu varētu iesaistīties pavisam jauna institūcija —  vienotā Eiropas robežaģentūra. 
	ES prezidējošā valsts Nīderlande iepriekš izteikusies, ka labprāt robežaģentūru vēlētos redzēt kādā no jaunajām ES dalībvalstīm. Pirms kāda laika bija izteikts priekšlikums visām ieinteresētajām valstīm pieteikties uz aģentūras veidošanu savā valstī. No Baltijas valstīm šādu vēlmi bija izteikusi tikai Igaunija.
Emsis tiekas ar Bušu
BNS  08/16/04      Valdības vadītājs Indulis Emsis, viesojoties Atēnās, guvis daudz vērtīgu kontaktu un citastarpā ticies ar ASV olimpiskās delegācijas vadītāju Džordžu Bušu senioru, kā arī šobrīd Eiropas Savienībā prezidējošās Nīderlandes premjerministru Janu Peteru Balkenendi. Emsis sacīja, ka "šādu pasākumu laikā ir iespējams nodibināt tādus kontaktus, kādus nav iespējams nekur citur". "Man bija labas tikšanās. Tādas, kas nebūtu citā vietā izdevušās. Piemēram, ar Bušu senioru. Mēs runājām par Latviju, iepazināmies, pārmijām dažus vārdus. Viss bija vislabākajā kārtībā," klāstīja Emsis. Tāpat Latvijas valdības vadītājam bijusi neformāla saruna ar šobrīd ES prezidējošās Nīderlandes valdības vadītāju. Tikšanās laikā runāts par sporta nozīmīgumu mūsdienu pasaulē. "Un es nācu pie atziņas, kas nav gluži jauna, proti, ka sports ir lieta, kas ļauj savienoties un atrast kopēju valodu starp tādām valstīm, starp kurām ikdienā ir problēmas atrast kopēju risinājumu. Citiem vārdiem, māksla un sports ir tās ārpus diplomātiskajām sarunām esošās stihijas, kuru laikā iespējams starp valstīm dibināt kontaktus, neskatoties, ka kontakti ikdienā ir problemātiski," sarunu stāstīja Emsis.
Ingrīda Ūdre - Eiropas Komisāre

Ūdre savu izvirzīšanu eirokomisāra 
amatam uzskata par ļoti demokrātisku
LETA  08/05/04     Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre (ZZS) uzskata, ka viņa Eiropas Savienības komisāra amatam ir izvirzīta ļoti demokrātiskā veidā, jo katrai partijai esot bijusi iespēja izvirzīt savu kandidātu. 
	"Es esmu pagodināta par šo izvēli un esmu pateicīga Ministru kabinetam, premjeram un cilvēkiem, kas man sūta apsveikumus," šodien preses konferencē paziņoja Ūdre. 	"Izvirzīšana komisāra amatam ir ļoti liels izaicinājums. Tas ir izaicinājums manām zināšanām un profesionalitātei," sacīja politiķe. 
	Ūdre uzskata, ka esot neētiski uzdot jautājumus, kurš no Latvijas eirokomisāra amata kandidātiem bijis labākais, jo katrs esot unikāls. Kā ziņots, šim amatam Tautas partija piedāvāja līdzšinējo komisāri Sandru Kalnieti, bet Latvijas Pirmā partija - ekonomikas ministru Juri Lujānu. 
	Politiķe apgalvoja, ka 3.augustā uz Briseli devusies, lai tiktos ar savu vīru, ar kuru regulāri tiekoties kādā no Eiropas pilsētām, jo viņš strādā ārpus Latvijas, taču viņa neesot izslēgusi iespēju, ka pēc valdības lēmuma varētu tikties arī ar Barrozu. 
"Nejauši" satiksies pie Saeimas, lai protestētu
LETA  08/10/04    Prasot atsaukt Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres (ZZS) kandidatūru Eiropas komisāra amatam, šodien plkst.11 sabiedrība par atklātību "Delna", Eiropas kustība Latvijā un klubs "Māja. Jaunatne vienotai Eiropai" pie Saeimas ēkas rīko "nejaušu tikšanos". 
	Kā informēja "Delnas" valdes priekšsēdētājs Roberts Putnis, netiks rīkota protesta akcija ar prasību atsaukt Ūdres kandidatūru Eiropas komisāra amatam, bet minēto organizāciju pārstāvji "nejauši satiksies pie Saeimas nama un turpinās nejaušu pastaigu Eiropas Komisijas pārstāvniecības ēkas virzienā līdz Jēkaba kazarmām, nejauši izvirzot identiskas prasības". 
	Akcijas rīkotāji aicina arī citas nevalstiskās organizācijas, medijus un iedzīvotājus iesaistīties protesta vēstuļu akcijā. Vēstulē Ūdre un Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) aicināti uzņemties politisku atbildību "par nekorekto Eiropas komisāra nominēšanas procesu". "Melnu mīmu un dzeltenās kleitās (Ūdre kādai žurnālistei teica, ka viņai kleita ir nepareizā krāsā L.K.) tērptu plakātu turētāju kopīgās Nejaušās pastaigas ar divām salmu ķerrām laikā tiks pārspriesta Ministru prezidenta Induļa Emša un Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres neatbilstība amatam un viņu demokrātijas neizpratne, kas tika demonstrēta, necaurskatāmā lēmumu pieņemšanas procesā nominējot Ingrīdu  Ūdri Eiropas Savienības komisāres amatam. Pie ķerrām tiks arī apstiprināts visu trīs organizāciju viedoklis par lēmuma politiskās loģikas trūkumu, ignoranci pret Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātiem, iepriekšējo politisko apņemšanos neievērošanu, liegumu sabiedrībai izvērtēt Ūdres kandidatūru un lēmuma pilnīgo necaurskatāmību," norādīja Putnis. 
	Pēc akcijas rīkotāju domām, neskatoties uz to, ka Rīgas dome pasākumu nav saskaņojusi, pilsētai ir pienākums garantēt Satversmē noteikto vārda un demonstrācijas brīvību.
Ūdre būs nodokļu un muitas politikas komisāre
LETA  08/13/04     Eiropas komisāra amatam no Latvijas izvirzītā Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre (ZZS) Eiropas Komisijā (EK) atbildēs par nodokļu politikas jomu, paziņojis EK prezidents Žozē Manuels Durau-Barrozu. Ūdre jau iepriekš tika norādījusi, ka viņu, darbojoties EK, interesē ekonomikas, īpaši finanšu un nodokļu politikas joma. 
	Kaut gan Eiropas Savienības (ES) lielie vaļi Vācija, Francija un Lielbritānija saņēmušas kārotos smagsvara portfeļus ekonomikā, par pabērna lomu nevar sūroties arī jaunās dalībvalstis - Igaunijas pārstāvis Sīms Kallass ieņems augsto viceprezidenta amatu, bet Lietuvas ekonomiste Daļa Gribauskaite atbildēs par ES budžetu. "Jauno dalībvalstu komisāri spēlē tikpat nozīmīgu lomu kā veco valstu pārstāvji. Nebūs pirmās šķiras un otrās šķiras komis āru," paziņojot par portfeļu sadalījumu, ceturtdien preses konferencē sacīja Žozē Manuels Barrozo, kurš jau agrāk bija solījis visas dalībvalstis uztvert kā līdzvērtīgas. 
	Lai gan komisāriem ir jāpārstāv ES, nevis savas valsts nostāja, dažkārt viņi tomēr darbojas kā nacionālo valdību lobiji. To nesen pierādīja abu britu komisāru uzbrukums EK idejai atteikties no ikgadējā maksājuma, ko briti saņem atpakaļ no iemaksas ES budžetā. Jaunajā Komisijā, kurā agrāko 20 komisāru vietā darbosies 25 pārstāvji, katrai valstij būs tikai viens komisāra krēsls. 
	Viens no pirmajiem pārbaudījumiem I.Ūdrei, kura ar jaunajiem kolēģiem pirmo reizi tiksies 20.augustā, bet komisāra pienākumus sāks pildīt 1.novembrī, solās būt lielo valstu vēlme visā ES noteikt vienotu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi - jaunajās dalībvalstīs, to skaitā arī Latvijā, tā ir zemāka nekā  ekonomiskās stagnācijas māktajā Vācijā vai Francijā. Līdz ar to "vecās" dalībvalstis ir nobažījušās par investīciju aizplūšanu pie jaunajiem kaimiņiem. Lai arī EK līdz šim izteikusies, ka šā nodokļa vienādošanu neuzskata par lietderīgu, tiek sagaidīts, ka abas valstis, kuru nostāju atbalsta arī Polijā un Skandināvijas valstīs, turpinās šo ideju lobēt arī nākamajā Komisijā. 
	Tikmēr Latvija, kas uzņēmumu ienākuma nodokli pazeminājusi līdz 15% un apsver samazināšanu līdz 12,5%, paziņojusi, ka tam nepiekritīs, jo nodokļu politika ir katras valsts iekšēja lieta, un paļaujas uz Igaunijas, Īrijas, Lielbritānijas un vēl dažu valstu līdzīgu nostāju. "Mēs noteikti tam nepiekāpsimies. (...) Ja mūsu komisārs ir tas, kurš atbild par nodokļiem, es domāju, ka mūs sadzirdēs daudz labāk," Dienai sacīja ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP). 
	"Tas ir grūts lauks, un līdz šim būtiskas vienošanās starp valstīm nav panāktas," nodokļu politikas veidošanu raksturoja Valsts prezidentes padomnieks ES jautājumos Jānis Folkmanis, kurš 15 gadus strādājis EK. Muitas lietas turpretī prasīšot vairāk "tehniski administratīva darba" un mazāk diplomātiska talanta, jo šī sistēma ES ir pietiekami sakārtota. "Shēma jau ir pazīstama. Muitas jautājumi starp atsevišķām valstīm ir noregulēti," viņš teica. Iepriekš bija neoficiāla informācija, ka Latvijas pārstāve varētu atbildēt par enerģētiku. 
	I.Ūdre presei atzina, ka enerģētikas, vides un finanšu jautājumi ir bijuši Latvijas prioritāšu sarakstā, kas iepriekš pārrunāts ar EK prezidentu, taču "viņš piešķīra to jomu, kur katrs jūtas visspēcīgākais". Eiropas Parlamenta komitejas jaunos komisārus izjautās no 27.septembra līdz 7.oktobrim, oktobra sesijā Strasbūrā balsos par visu EK sastāvu kopumā. Jaunā EK darbu sāks 1.novembrī un šādā sastāvā strādās 5 gadus. BBC vēsta, ka komisārs mēnesī saņem 18 000 eiro (Ls 12 000) pirms nodokļu samaksas, naudu reprezentācijas un ģimenes izdevumiem, kā arī limuzīnu ar diviem šoferiem 24 stundas diennaktī.
Prezidente, aizstāvot Ūdri, uzbrūk Delnai
Ināra Egle, Diena 08/17/04     Sabiedrības par atklātību Delna un citu nevalstisko organizāciju aicinājumu par Eiropas komisāri nominētajai Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei (ZZS) atkāpties no amata Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga pirmdien novērtējusi kā Satversmes pārkāpumu un nepieļaujamu iejaukšanos politiskajos procesos. Delnas valdes priekšsēdis Roberts Putnis šo ziņu novērtēja ar vārdiem: "Es esmu mēms un satraukts par to, kur mēs dzīvojam. Mēs izteicām savu viedokli, un nevalstiskām organizācijām pilsoniskā sabiedrībā ir tiesības to darīt."
	Valsts prezidente V.Vīķe-Freiberga pēc atgriešanās no ārzemēm preses konferencē norādījusi, ka Eiropas komisāra kandidāta izvirzīšana ir politisks lēmums, kam nav vajadzīgs publisks akcepts, ziņo aģentūra LETA. Pēc prezidentes vārdiem, procedūra pēc savas būtības esot tāda, lai nenotiktu publiskas debates, milzīga ažiotāža, politisku partiju strīdi un kandidātu salīdzināšana. V.Vīķe-Freiberga esot pārsteigta par nevalstisko organizāciju, to skaitā Delnas, rīkotajiem piketiem pret Ūdres izvirzīšanu komisāres amatam. Kā ziņo LETA, viņasprāt, NVO, pieprasot tautas ievēlētam pārstāvim atkāpties no amata, "visrupjākajā veidā pārkāpj Satversmi un iejaucas politiskajā procesā". Nevalstiskajām organizācijām nav autoritātes un tiesību - ne juridiski, ne konstitucionāli to darīt, norādījusi Valsts prezidente.
	Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, lūgta konkretizēt, kā tieši Delna ir pārkāpusi Satversmi, atbildēja: prezidente vēlējusies norādīt, ka I.Ūdres atrašanās amatā ir likumīga un Delnai nav juridisku instrumentu viņas atsaukšanai. Tauta I.Ūdri ir ievēlējusi parlamentā, savukārt deputāti demokrātiskā veidā ir nobalsojuši par viņas atrašanos Saeimas priekšsēdes amatā. A.Rozenberga atzina, ka nevalstiskajām organizācijām ir tiesības paust savu viedokli.
	Delnas vadītājs R.Putnis uzsvēra, ka nevalstiskajām organizācijām ne tikai ir tiesības, bet pat pienākums izteikt savu nostāju. "Ja sabiedrība mums nenotic, tad nenotic, bet šīs tiesības mums ir. Sabiedrībai ir tiesības pieprasīt atkāpšanos," sacīja R.Putnis, norādot uz nepieņemamo otras augstākās valsts amatpersonas izvairīšanos no medijiem. Visvairāk viņu uztrauc tas, ka nav saņemta atbilde uz Delnas izteiktajām aizdomām par politiskās korupcijas iespējamību komisāra kandidāta nominēšanas procesā. "Klusēšana un nereaģēšana uz tādiem apvainojumiem, kas nav noraidīti, vien jau būtu iemesls, lai atkāptos," sacīja Delnas pārstāvis.

Valdība, pašvaldības un partijas

Populārākās joprojām ir opozīcijas partijas 
Ināra Egle,  Diena  08/06/04    Latvijas faktu jūlijā veiktajā pilsoņu aptaujā populārāko partiju trijnieku joprojām veido opozīcijā esošie politiskie spēki - Jaunais laiks, Tēvzemei un brīvībai/LNNK un kreiso apvienība PCTVL. Tad seko valdību pārstāvošā Tautas partija, kuras reitings ir nedaudz palielinājies, salīdzinot ar jūniju, savukārt JL popularitāte jūlijā samazinājusies līdz 16,8%. Pāri 5% barjerai vēl ir pārkļuvusi premjera pārstāvētā Zaļo un Zemnieku savienība ar 5,3%, kā arī Rīgas domē pie varas esošie sociāldemokrāti. Tuvu šai robežai ir Latvijas ceļš. Palielinājies to aptaujāto skaits, kas nevar atbildēt, par ko balsotu, ja vēlēšanas notiktu rīt. Atbildes uz šo jautājumu nav bijis 23% pilsoņu.
	Latvijas faktu direktors Aigars Freimanis TB/LNNK reitingu, kas ir 11,3%, joprojām vērtē kā augstu salīdzinājumā ar šīs partijas zemo popularitāti pēc Saeimas vēlēšanām un to skaidro ar "atskaņām no Eiropas Parlamenta vēlēšanām". TB/LNNK līdz ar to atrašanās opozīcijā nav tā ietekmējusi kā JL, kura popularitātes samazināšanās ir bijusi prognozējama, jo JL tagad esot grūti sevi pozicionēt kā aktīvam politiskajam spēkam, kas var kaut ko paveikt. To, ka "LSDSP pamazām kāpjas uz augšu, var saistīt gan ar viņu darbu Rīgas domē, gan ar to, ka vēl ir zināma sabiedrības daļa, kas uz viņiem skatās kā uz alternatīvu", pieļauj sociologs. Viņš arī uzsvēra pilsoņu lielo pasivitāti, ņemot vērā to cilvēku skaitu, kas nevar izdarīt politisko izvēli, lai arī vasarā tas esot tipiski.
Īvāns rosinās izslēgt no LSDSP Juri Bojāru
LETA  08/05/04    Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) priekšsēdētājs Dainis Īvāns nolēmis partijas valdei ierosināt izslēgt no organizācijas LSDSP bijušo priekšsēdētāju Juri Bojāru, šodien raksta laikraksts "Rīgas Balss". 
	Kā laikrakstam atzinis Īvāns, uz šādu soli viņu pamudinājusi šonedēļ laikrakstā "Latvijas Avīze" publicētā intervija ar Bojāru, kur bijušais partijas līderis paziņojis, ka šā brīža partijas vadība - proti, Īvāns un Jānis Dinēvičs - "nolaidusi partiju uz grunti". Bojārs intervijā paudis, ka tagadējiem sociāldemokrātu līderiem nerūp nekas cits kā tikai "palikt Rīgas domē pie siles", bet visvecākā Latvijas partija tiekot iznīcināta. 
	Intervijā Bojārs savu partijas biedru Dinēviču nodēvējis par vienu no Latvijas "lielākajiem prihvatizatoriem", bet Īvānu - par marioneti Dinēviča rokās. 
	Kā "Rīgas Balsij" atzīst Īvāns, viņam atliekot vien paust nožēlu, ka Bojārs, zaudējis partijas priekšsēdētāja amatu, jau krietnu laiku nespējot rimties un meklējot iespēju revanšēties. 
	"Bojārs nepārtraukti izplata melus par partijas iekšējo situāciju un nepārtraukti vaino citus, ka partijai neiet viegli. Bojārs nesaprot, kas ir partija, tikai mēģina uzspiest, ka viņa domas ir vienīgās pareizās. Viņš diskreditē un zākā partiju - ir tāds kā vienīgais neapmierinātais "Tālavas taurētājs". Ir pienācis laiks izlemt, vai partiju pamet vairākums vai Bojāram jāaiziet no LSDSP," laikrakstam sacījis Īvāns. 
	Viņš arī sacījis, ka tuvāko divu nedēļu laikā rosinās partijas valdi izvērtēt Bojāra darbību, kurā skaidri esot pamanāma vēlme padarīt sevi par vienīgo labo un visus pārējos LSDSP biedrus nomelnot. LSDSP priekšsēdētājs RB apgalvojis, ka pašreiz nevarot runāt par kādu šķelšanos LSDSP iekšienē, jo tikai un vienīgi Bojārs esot tāds, kurš neesot ne ar ko apmierināts. 
	Iespēju tuvāko nedēļu laikā partijas valdē izvērtēt Bojāra darbību RB nav noliedzis arī LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinēvičs. "Tas, ko Bojārs ir samelojis, ir nopietns pieteikums mēģinājumam panākt LSDSP zaudējumu pašvaldību vēlēšanās vai pat vispār iznīcināt LSDSP," savu viedokli laikrakstam paudis Dinēvičs. Pēc viņa domām, šāda rīcība ir nopietni jāizvērtē. Dinēvičs arī konstatē, ka Bojārs ar savu negatīvismu esot palicis teju vai viens pats partijā. 
	Savukārt Bojāts par Īvāna iecerēm esot tikai pasmējies, raksta "Rīgas Balss", sakot, ka tie esot tikai "kārtējie Īvāna "rožainie plāni"". "Izslēgt mani jau viņi grib gan! Jo es traucēju - ko domāju, to saku tieši sejā," sacījis Bojārs, piebilstot, - ja viņu grib izslēgt, tad "viens otrs no tiem slēdzējiem dabūs pamatīgi ciest". 
Emsis pret viņu vērsto kritiku 
saista ar ekonomiskām interesēm
LETA  08/07/04    Premjers Indulis Emsis (ZZS) uzskata, ka aktīva kritika pret viņu tiek vērsta saistībā ar dažādām ekonomiskajām interesēm. Šodien intervijā "Radio SWH" politiķis sevi salīdzināja ar baļķi, kas ir sagriezies šķērsām straumei un neļauj īstenot kādam nepieciešamus projektus.
	Konkretizējot iespējamās intereses, Emsis pieļāvu, ka tās varētu būt saistītas ar divām privatizācijas lietām. Piemēram, premjers kategoriski iestājoties pret telekomunikāciju operatora "Lattelekom" privatizēšanu, tāpēc meklējot iespējas nostiprināt valsts lomu šajā uzņēmumā.
	Tāpat premjers pieļauj, ka kādam varētu nepatikt viņa kategoriskā iestāšanās pret celulozes rūpnīcas būvniecību.
	"Nav grūti noprast, kuras pasaules malas interesēs tas būtu un kuri laikraksti tās pārstāv," sacīja politiķis.
	Premjers izteicās, ka ekonomikas un privatizācijas jomā viņam varot pārmest zināmu "šķielēšanu" kreiso politisko uzskatu virzienā, jo viņš neuzskatot, ka tikai privātais kapitāls var veiksmīgi attīstīt uzņēmumus, bet arī valsts paspārnē uzņēmējdarbība var veiksmīgi attīstīties.
	Tomēr Emsis ir pārliecināts, ka, neskatoties uz kritiku un atsevišķām iekšējām domstarpībām, esošā valdošā koalīcija turpinās darboties un "daudz labu lietu izdarīs". Politiķis domā, ka valdība noteikti vēl kādu laiku noturēsies un viņš varēs teikt Jaungada uzrunu Latvijas iedzīvotājiem.
	Runājot par koalīcijas partneru savstarpējām domstarpībām un notiekošajām sarunām starp koalīcijā esošo Tautas partiju (TP) un opozīcijā esošo "Jauno laiku" (JL), Emsis pauda viedokli, ka tā ir tikai politiskā retorika un partijas spēs sastrādāties.
	Vērtējot iespējas starp TP un JL panākt vienošanos par jaunas valdības izveidi, Emsis sacīja, ka ir pieredzētas dažādas neticamas apvienošanās, taču viņam esot grūti iedomāties, kāds varētu būt sadarbības modelis starp abām šīm partijām. 
Ministriija ierosinās 
palielināt pašvaldību deputātu skaitu 
Ināra Egle,  Diena  08/09/04    Valdībā iesniegtajos pašvaldību vēlēšanu likuma grozījumos, kurus sagatavojusi Tieslietu ministrija, Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija ierosinās palielināt ievēlējamo deputātu skaitu, to nosakot atbilstoši iedzīvotāju skaitam pašvaldības teritorijā. Priekšlikums saistīts ar paredzamo novadu veidošanos, lai domē nodrošinātu visu pašvaldības iedzīvotāju pārstāvniecību. Par to Dienu informēja pašvaldību ministrs Andrejs Radzevičs, kas arī aicinās noteikt iespējas vēlētāju apvienībām iesniegt kandidātu sarakstus pašvaldībās, kurās iedzīvotāju skaits nav lielāks par 10 000. Patlaban, ja pašvaldībā ir vairāk nekā 5000 iedzīvotāju, sarakstus var pieteikt tikai partijas.
	Ministrijas piedāvāto iniciatīvu atbalsta arī Latvijas Pašvaldību savienība, kuras priekšsēdētājs Andris Jaunsleinis Dienai apstiprināja, ka aicinājums palielināt deputātu skaitu ir izvērtēts un atbalstīts Pagastu apvienības sanāksmē. Mazie pagasti bija izteikuši bažas, ka pēc to iekļaušanās lielākā novadā pašvaldībā var nebūt pārstāvēta to teritorija.
	Tagad likums nosaka, ka pašvaldībās līdz 2000 iedzīvotājiem ir 7 deputāti, līdz 5000 iedzīvotājiem - 9 deputāti, līdz 50 000 iedzīvotājiem - 11 deputāti, vairāk nekā 50 000 iedzīvotāju - 15 deputāti. Savukārt ministrija piedāvā paredzēt, ka pašvaldībās līdz 1000 iedzīvotājiem ir 7 deputāti, līdz 5000 - 9 deputāti, līdz 10 000 - 11 deputāti, līdz 20 000 - 13 deputāti, līdz 50 000 - 15 deputāti, vairāk nekā 50 000 - 19 deputāti. Taču ministrija nerosinās mainīt Rīgas domes deputātu skaitu, paredzot, ka tāpat kā līdz šim galvaspilsētas pašvaldībā būs 60 deputāti.
TP un JL sarunas notiek straujā tempā
LETA  08/11/04     Vakar (otrdien, 10. aug.) notika partijas Jaunais laiks un Tautas partijas reģionālās attīstības darba grupas tikšanās, abu partiju pārstāvji ir pārliecināti par novadu izveides nepieciešamību pēc iespējas īsākā laikā. 
	Tikšanās laikā partijas vienojās par valsts reģionālai attīstībai prioritāri risināmiem jautājumiem. Gan Tautas partija (TP), gan Jaunais laiks (JL) uzver nepieciešamību līdz 2005.gada 31.decembrim pabeigt vietējo pašvaldību administratīvi teritoriālo reformu, par pamatu ņemot izstrādāto102 novadu modeli. 
	Abas partijas ir vienisprātis, ka jautājums par reģionālo (apriņķa) pašvaldību izveides lietderību ir apspriežams tikai pēc novadu reformas pabeigšanas. JL un TP atbalsta 5% vēlēšanu barjeras ieviešanu arī pašvaldību vēlēšanās. Šodien notikušajās sarunās abu partiju pārstāvji ir vienojušies par 5% barjeras ieviešanu Rīgas pilsētā, vēl nenosakot kritērijus barjeras ieviešanai arī pārējās Latvijas pašvaldībās. Šodien notiks abu partiju saruna par tautsaimniecības jautājumiem. 
Saeima pieņem budžeta grozījumus
LETA  08/12/04    Saeima šodien konceptuāli atbalstīja grozījumus šā gada valsts budžetā. Par balsoja 62 deputāti, 19 bija pret un seši atturējās. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš grozījumiem noteikts līdz 16.augustam, lai galīgajā lasījumā grozījumus izskatītu 26.augusta Saeimas sēdē. Grozījumi paredz 54,4 miljonu latu papildu finansējumu dažādu pasākumu realizēšanai. 
	Premjers Indulis Emsis (ZZS) iepriekš bija paziņojis, ka vairākums šā gada budžeta grozījumu pieņemšanai jau ir nodrošināts, jo valdības sagatavotais projekts ir "ārkārtīgi labs un palīdzēs daudziem Latvijas iedzīvotājiem kaut daļēji risināt sociālos jautājumus".
	Lielākais pieaugums jeb aptuveni trešā daļa no kopējā papildu finansējuma plānota lauksaimniecības nozarei. Izglītības un zinātnes ministrijas izdevumus šim gadam iecerēts palielināt par 10,94 miljoniem latu, tai skaitā 9,6 miljoni latu nepieciešami pedagogu darba samaksas palielināšanai no šā gada 1.septembra. Veselības ministrijai izdevumu palielinājums ir plānots par 4,36 miljoniem latu, bet Labklājības ministrijai - par 1,57 miljoniem latu. 
	Aizsardzības ministrijai papildu 1,94 miljoni latu tiks piešķirti starptautisko operāciju nodrošināšanai. Tieslietu ministrijas izdevumus šogad iecerēts palielināt par 1,68 miljoniem latu, tai skaitā 1,39 miljoni latu nepieciešami ieslodzījumu vietām. 
	Kultūras ministrijas izdevumus šim gadam paredzēts palielināt par miljonu latu, tai skaitā Rīgas Doma rekonstrukcijai - 110 900 latu. 
	Ārlietu ministrijas izdevumus iecerēts palielināt par 663 808 latiem, papildu finansējumu 194 000 latu apmērā novirzot iemaksām NATO civilajā budžetā, 100 942 latus - ārlietu dienesta pieaugošā darba apjoma nodrošināšanai, 164 949 latus - konsulāta Bonnā atvēršanai, 98 300 latu - vēstniecības Kazahstānā atvēršanai, 77 483 latus - vēstniecības Turcijā  atvēršanai. Valsts prezidenta kancelejai ieplānoti papildu 194 265 lati, tai skaitā 98 000 latu nepieciešami Atzinības krusta, Viestura un Triju Zvaigžņu ordeņu izgatavošanai, bet 96 265 lati Stratēģiskās analīzes komisijas darbības nodrošināšanai. 
	Saeimas deputātu algām un kompensācijām papildus nepieciešami 104 720 latu, bet Eiroparlamenta deputātu algām un sociālās apdrošināšanas iemaksām - 44 000 latu. 
	Ministru kabineta izdevumus šim gadam paredzēts palielināt par 176 000 latu, Īpašu uzdevumu sekretariāta sabiedrības integrācijas lietās - par 185 400 latiem, ko paredzēts novirzīt darba grupām pret neiecietību vērstās nacionālās programmas izstrādei un latviešu diasporas atbalstam, kā arī Mazākumtautību kultūras un informācijas nodaļas darbības nodrošināšanai utt. Kopējā valsts konsolidētā budžeta ieņēmumi tiek plānoti 2,017 miljardu latu apmērā, izdevumi - 2,182 miljardu latu apmērā. 
	Budžeta fiskālā deficīta līmenis sasniegs 156,1 miljonu latu jeb 2% no iekšzemes kopprodukta. 
Ārlietu ministrs aktīvi 
vēlas skaidrot Latvijas vēsturi
Latvijas Avīze  08/12/04   Trešdien 11. aug. Latvijas Okupācijas muzeja viesis bija ārlietu ministrs Artis Pabriks, kurš ar muzeja vadību pārrunāja sadarbības iespējas Latvijas nesenās vēstures skaidrošanā starptautiskajai sabiedrībai. Pēdējo Pabriks ir izvirzījis par vienu no savām ārpolitikas prioritātēm un arī Okupācijas muzeja izpilddirektore Gundega Michele atzina, ka saruna bijusi daudzsološa un ministrs izprot muzeja nozīmi un problēmas. 
	Pēc tikšanās ar muzeja vadību ārlietu ministrs žurnālistiem pavēstīja, ka jau tuvāko mēnešu laikā ar ministrijas tiešu atbalstu paredzēts organizēt Okupācijas muzeja vizīti kādā no Eiropas "politiski stratēģiskajiem punktiem". Tādā braucienā Pabriks iecerējis pieaicināt arī vēsturnieku grupu. "Jāpārdomā iespēja pieaicināt kādu no tiem cilvēkiem, kurš pats nometnēs ir gulējis uz nārām un izdzīvojis," viņš uzsvēra. 
	Ārlietu ministrs tāpat solīja gādāt, lai ministrijas interneta mājas lapā būtu saite ar Okupācijas muzeja mājas lapu. Cits svarīgs jautājums, kura risināšanā gatavojas piedalīties Ārlietu ministrijas vadītājs, ir muzeja statuss un atrašanās vieta. Pabriks ir pārliecināts, ka īpašumtiesības uz Okupācijas muzeju vajadzētu pārņemt valstij un muzejs steidzami jāpārveido, jo nav normāli, ja darbiniekiem jāstrādā pagrabtelpās bez ventilācijas: "Mēs nevaram vairs atļauties izstādi turēt šāda veida ēkā, mums tā ir jāmodernizē. Es personīgi un tīri politiski izsaku atbalstu arhitekta Birkerta projektam, jo tajā savijas praktiskais ar ideālo - pagātne ar nākotni." 
	Iecerēts, ka Daugavas krastmalā stāvošais drūmais nams tiks pārbūvēts saskaņā ar arhitekta Gunāra Birkerta ieceri un iegūs modernu piebūvi.Runājot par ekspozīciju, Pabriks atzinīgi novērtēja tendenci ar Latvijas okupāciju saistītās problēmas parādīt kopā ar citu tautu likteņiem - holokaustu, Francijas okupāciju. "Cilvēki bieži citu tautu vēsturi saprot caur savas tautas vēsturi. Ja mēs spēsim viņus iekustināt un viņi redzēs kaut kādu asociāciju ar sevi, tad labāk sapratīs arī mūs," viņš atgādināja. 
	Tomēr vēl būtu jāpadomā, kā Latvijas pagātni savīt kopā ar mūsdienu sasniegumiem, valsts tēlu. Uz manu jautājumu, ar ko viņa darbība vēstures skaidrošanā ārzemēs atšķirsies no priekšgājēju tamlīdzīgajiem, ne pārāk veiksmīgajiem centieniem, Pabriks atbildēja: "Nav jau vienkārši visus vārdus īstenot dzīvē. Ir diplomātiskais protokols un daudzas lietas, ko cilvēks uz ielas pateikt var, bet ārlietu ministrs ne. Ja mēs gribam ar to nopietni nodarboties, svarīgi domāt, kā šīs mazās nianses īstenot. Viena lieta ir iedot lapiņu ar informāciju, otra - pasniegt to pašu atpazīstamā, modernā formā. Tā kā Ārlietu ministrija pārņem Latvijas institūtu, es ceru uz vēstures skaidrošanas un Latvijas tēla veidošanas "saķēdēšanu". 
Krištopānam atkal apnīk Saeimā
Diena  08/13/04    Saeimas deputāts Vilis Krištopans lūgs premjeru Induli Emsi (abi ZZS) kā koalīcijas vadītāju frakciju pārstāvju sēdē izvērtēt viņa lūgumu atkāpties no Nacionālās drošības komisijas priekšsēža amata. Dienai V.Krištopans atzina, ka visi mērķi, kurus viņš ir sev izvirzījis, stājoties amatā, ir izpildīti -  komisija esot nodrošinājusi Latvijas uzņemšanai NATO nepieciešamās izmaiņas likumos. Līdz ar to viņš šo amatu varētu nodot citam, jo kā Latvijas golfa izlases dalībnieks viņš vēloties nodoties šim vaļaspriekam, kā arī gatavoties atgriezties biznesā pēc Saeimas pilnvaru beigām. 
	V.Krištopans paliks Saeimas deputāts, jo uzskata, ka ar šiem pienākumiem var tikt galā, "bet tas ir maksimums, ko es gribētu darīt". Nacionālās drošības komisijas priekšsēdis ir arī Nacionālās drošības padomes loceklis. Lai arī V.Krištopans jokojot piebilda, ka "tagad varēs manu amatu iemest politiskajā tirgū", Zaļo un Zemnieku savienības frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis uzskata, ka ZZS frakcijai vajadzētu deleģēt citu savu pārstāvi šīs komisijas vadībā. Viņš  nevēlējās saukt kandidātus, bet jau iepriekš bija izskanējis - pēc Ingrīdas Ūdres aiziešanas no Saeimas priekšsēdētājas amata ZZS vēlēsies pretendēt uz kādu vietu prezidijā, kā iespējamo kandidātu šim darbam minot Vilni Edvīnu Bresi.
Ūdres vietā virzīs Bresi un Emsi
LETA  08/16/04    Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) Saeimas prezidijā topošās Eiropas komisāres Ingrīdas Ūdres vietā deleģēs frakcijas deputātu Vilni Edvīnu Bresi, taču neuzstās uz viņa virzīšanu Saeimas priekšsēdētāja amatam, informēja ZZS Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis. 
	Jau ziņots, ka Ūdre ir kļuvusi par Eiropas komisāri nodokļu un muitas jautājumos un no novembra atstās Saeimas spīkeres amatu. Brigmanis pauda šaubas, vai kolēģi akceptēs, ka divi no trim augstākajiem amatiem valstī pieder ZZS, tādēļ ZZS neuzstās uz Breša virzīšanu Saeimas priekšsēdētāja amatam. Pēc ZZS domām, Saeimas priekšsēdētā ja amats pienāktos lielākajai no koalīcijas partijām ‑ Tautas partijai (TP). Patlaban TP deputāts Andris Ārgalis ir Saeimas priekšsēdētājas biedrs. Līdz ar Saeimas priekšsēdes Ingrīdas Ūdres iecelšanu par Eiropas komisāri, pārmaiņas paredzamas arī Zaļo un Zemnieku savienības vadībā, kur I.Ūdri saskaņā ar ZZS valdes lēmumu varētu nomainīt premjers Indulis Emsis. Par to Dienu informēja ZZS frakcijas priekšsēdis Augusts Brigmanis, norādot, ka apvienības vadībā pēc rotācijas principa pārmaiņus varētu būt Latvijas Zemnieku savienības un Latvijas Zaļās partijas pārstāvji.

Saimniecība un bizness

Latvijā milzīga interese par 'Ryanair' biļetēm
DELFI  08/05/04    Lēto cenu aviokompāniju "Ryanair" sagaida veiksmīga debija Latvijas tirgū, jo četrās dienās, kopš tiek piedāvāta iespēja rezervēt biļetes uz reisiem no Rīgas, kas sāksies oktobra beigās, saņemti jau 5000 lidotgribētāju pieteikumi, ceturtdien vēsta laikraksts "Bizness & Baltija". 
	Biļete lidojumam uz Londonu, Tamperi un Frankfurti tiek piedāvāta par 4,99 latiem (tiesa gan, uz vienu pusi un bez lidostas nodokļiem). Aviokompānijas pārstāve Lotta Lindkvista-Borsjē laikrakstam paudusi gandarījumu par tik labiem rezervācijas rezultātiem, tiesa gan, pagaidām nespējot konkretizēt, kurš no maršrutiem ir vispieprasītākais. 
	Lindkvista-Borsjē piebildusi, ka "Ryanair" Latvijā nopietni nodarbosies ar savu pakalpojumu reklāmu. Gada "Ryanair" mārketinga pakalpojumu budžets visam Eiropas tirgum ir apmēram 30 miljoni eiro. Pirmajā gadā paredzēts no Rīgas lidostas pārvadāt 300 tūkstošus cilvēku, no kuriem 200 tūkstoši būs ārzemnieki.
Pretēji prognozēm inflācija turpina augt
LETA  08/10/04     Pretēji ekspertu prognozēm preču un pakalpojumu cenas turpināja augt arī jūlijā, sasniedzot jaunu gada inflācijas rekordu - 6,7%, salīdzinot ar pagājušā gada jūliju, kas ir straujākais cenu pieaugums kopš 1997.gada. 
	Latvijas Banka (LB) atzīst, ka inflāciju negaidīti ietekmēja sliktā augļu un dārzeņu raža, tomēr nesteidzas koriģēt gada inflācijas prognozi - to pārskatīs paredzētajā termiņā septembrī. 
	Unibankas eksperts Andris Vilks inflācijas datus dēvē par satraucošiem un pieļauj, ka gada inflācija varētu pārsniegt prognozētos 5%, jo izlīdzināt līdz šim augošo cenu līkni varēja parasti jūlijā novērotā deflācija, kas šoreiz izpalika. "Vēl ir mazas cerības, ka deflācija būs augustā, bet tādā gadījumā tai jābūt ļoti ievērojamai," Dienai sacīja eksperts. 
	Visstraujākā  gada inflācija vērojama veselības jomā, kur pakalpojumu cenas cēlušās par 16%. Pārtikas cenas gada laikā palielinājušās par 8,4%, izdevumi mājoklim, ūdenim, elektroenerģijai, gāzei un citam kurināmajam - par 8,2%, transporta pakalpojumu cenas - par 7,8%, bet viesnīcu, kafejnīcu un restorānu pakalpojumu cenas - par 6,9%. Par 0,6% samazinājušās cenas sakaru pakalpojumiem. Kopējo cenu līmeni jūlijā visvairāk ietekmēja cenu pieaugums uztura produktiem. Jūlijā par 11,7% pieauga maksa par dabasgāzi. Dārgāki kļuva arī mājokļa uzturēšanas pakalpojumi un materiāli dzīvokļa remontam.
Par lidojumiem uz Rīgu runā arī ar 'EasyJet'
LETA  08/11/04    Lielbritānijas zemo izmaksu aviokompānijas "EasyJet" pārstāvji vakar tikušies ar starptautiskās lidostas "Rīga" vadību, informēja lidostas preses sekretārs Andorijs Dārziņš. 
	Pēc viņa teiktā, aviokompānijas interese par lidojumu uzsākšanu no Rīgas ir diezgan reālistiska. 
	Vakar "EasyJet" un lidostas pārstāvji pārrunājuši darbības nosacījumus, pakalpojumu izmaksas, kā arī iespējamās cenas, tomēr konkrētas vienošanās pagaidām nav panāktas. Dārziņš atturējās prognozēt, vai aviosabiedrība lidojumus varētu uzsākt šogad. 
	Kā ziņots, "EasyJet" Rīgu bija iekļāvusi tuvāko galamērķu īsajā sarakstā. 
	Dārziņš sacīja, ka ar citām zemo izmaksu aviokompānijām pagaidām notiek tikai sarakste. 
	Jau ziņots, ka Īrijas zemo izmaksu aviokompānija "Ryanair" lidojumus uz Lielbritānijas galvaspilsētu Londonu, Vācijas pilsētu Frankfurti un Somijas pilsētu Tamperi uzsāks šā gada 31.oktobrī. 
	Visos trīs maršrutos tiks izmantotas "Boeing 737-800" lidmašīnas, kurās ir 189 sēdvietas. Lidojumi tiks veikti katru dienu. Biļetes var pasūtīt tikai ar interneta starpniecību. 
	Aviokompānija pirmajā darbības gadā plāno pārvadāt 300 000 pasažieru, bet ar katru jaunu maršrutu plānots piesaistīt vēl 100 000 pasažieru. Jauni maršruti, iespējams, tiks atklāti nākamā gada pavasarī vai vasarā. 
	Lidostas prezidents Dzintars Pomers iepriekš pauda viedokli, ka Rīgā parādīsies arī citas zemo cenu aviokompānijas. 
Iestāšanās ES atnes 
cerēto investīciju pieaugumu
NRA  08/11/04     Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) no vairākām valstīm ir vērojams diezgan liels investīciju pieaugums, liecina Lursoft dati par ārvalstu tiešajām investīcijām Latvijas uzņēmumu reģistrētajā pamatkapitālā. Straujš pieaugums vērojams gan no tādām ES valstīm, kur tas jau bija nostabilizējies, piemēram, Vācijas un Lielbritānijas, gan arī no bijušajām PSRS valstīm - Ukrainas un Baltkrievijas. Īpaši strauji augušas investīcijas no Ukrainas. 
	Šogad Latvijas uzņēmumu pamatkapitālos reģistrētas jau 6,3 miljonu latu lielas investīcijas no Ukrainas. 
	Pirmais trijnieks pēc ārvalstu tiešajām investīcijām Latvijas uzņēmumu reģistrētajā pamatkapitālā līdz šā gada augustam saglabājies tāds pats kā pērn - līdere joprojām ir Zviedrija ar 160,7 miljonus latu lielām investīcijām, tad ASV ar 135,7 miljoniem latu, un trešo vietu ieņem Dānija ar investīcijām 122,2 miljonu latu apmērā. Kopumā šogad investīcijas uzņēmumu reģistrētajā pamatkapitālā ir 1,167 miljardi latu.
	Vairākas ārvalstu tirdzniecības palātas Latvijā Neatkarīgajai atzina, ka investīciju pieaugumu neapšaubāmi veicinājusi arī Latvijas iestāšanā ES. Lielo interesi par biznesu mūsu valstī ietekmējusi gan plašā informācija ārvalstīs par jaunajām dalībvalstīm, arī Latviju, gan drošības izjūta, ko ārzemju investoriem dod Latvijas kā ES dalībvalsts statuss. Lielbritānijas vēstniecība un arī Tirdzniecības kamera Latvijā atzina, ka Latvijas pievienošanās ES palīdzējusi britiem ieraudzīt mūsu valsti pasaules kartē. Interese sakarā ar šo palielināšanos esot ļoti palielinājusies. 
	Tagad daudz vairāk cilvēku piesakās un atnāk uz dažādiem semināriem un tirdzniecības misijām par biznesa iespējām Latvijā. Arī latviešiem esot vairāk iespēju kaut ko darīt Lielbritānijā, un tas arī veicina Latvijas atpazīstamību un reizē ar to investīciju piesaisti. Savu ietekmi uz atpazīstamību atstājuši arī Latvijas futbolisti, - atzina Lielbritānijas Tirdzniecības kameras Latvijā izpilddirektora asistente Elīna Lange. 
	Savukārt Lielbritānijas vēstniecības Tirdzniecības un investīciju daļas vadītāja Dženeta Stīvensa norāda, ka ES dalībvalsts statuss nozīmē arī  ekonomisko un politisko stabilitāti, ka tiks respektētas īpašuma tiesības, ka var vairāk paļauties uz tiesu sistēmu. Cilvēki vienkārši jūtoties daudz drošāk. 
	Savukārt Zviedrijas Tirdzniecības palātas Latvijā izpilddirektore Ilze Neparte uzsver, ka šobrīd attiecībā uz investīcijām Latvijā negatīvu efektu varētu atstāt augstā inflācija. Tomēr arī viņa atzīst, ka pēdējā laikā interese par Latviju ir palielinājusies. Vairāk tas esot vērojams tieši no mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo lielie jau te visi gandrīz esot ienākuši. 
	Vācijas un Baltijas Tirdzniecības kameras izpilddirektors Ralfs Georgs Tišers Neatkarīgajai teica, ka pēc Latvijas pievienošanās ES attiecībā uz Baltijas valstīm interese arī no Vācijas uzņēmējiem esot augusi. No Ungārijas un Čehijas investori tagad pievērsušies šim reģionam. Par Igauniju gan interesējoties mazāk, jo tur vairāk ir sadarbība ar Skandināvijas valstīm. Tomēr, lai arī interese esot liela, ne vienmēr tā novedot pie galarezultāta. Bieži vien trūkstot darbaspēka, sevišķi inženierzinātnēs. 
Ko eksportējam un ko importējam
LETA  08/16/04    CSP dati liecina, ka eksporta vērtība 2004.gada jūnijā bija 182,7 milj. latu – par 14.2 milj. latu jeb 8.4 % vairāk, salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, un par 30.5 milj. latu jeb 20.0 % vairāk, salīdzinot ar 2003.gada jūniju. Savukārt importa vērtība 2004.gada jūnijā bija 281.8 milj. latu – par 3.5 milj. latu jeb 1.2 % mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējo mēnesi un par 12.2 milj. latu jeb 4.5 % vairāk salīdzinājumā ar 2003.gada jūniju. 
	2004.gada jūnijā nozīmīgāko vietu Latvijas eksportā ieņēma koksne un tās izstrādājumi – 32.1 % no eksporta kopvērtības, metāli un to izstrādājumi –12.6 %, tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi – 11.3 %, mašīnas un mehānismi; elektriskās iekārtas – 10.8 %, ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcija – 5.8 %. Importā nozīmīgāko vietu 2004.gada jūnijā ieņēma mašīnas un mehānismi, elektriskās iekārtas – 20.4 % no kopējā importa, transporta līdzekļi – 10.9 %, metāli un to izstrādājumi – 10.3 %, minerālie produkti – 10.3 %, ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcija – 9.5 %.
2/3 aptaujāto materiālais stāvoklis 
pēdējos 15 gados ir pasliktinājies
LETA  08/16/04    Gandrīz divas trešdaļas jeb 63,1% Latvijas iedzīvotāju ir pārliecināti, ka viņu ģimenes materiālais stāvoklis pēdējo 15 gadu laikā ir pasliktinājies, liecina tirgus un sabiedriskās domas izpētes centra SKDS jūnijā veiktā aptauja. 
	Tikai 16% iedzīvotāju aptaujā atzinuši, ka tagad dzīvo labāk nekā pirms 15 gadiem, 9,4% ir pārliecināti, ka nekas nav mainījies, bet 11,5% nevarēja novērtēt izmaiņas. Gada laikā lielākajai daļai jeb 54,5% aptaujāto ģimenes materiālais stāvoklis nav mainījies. Aptauja liecina, ka 16,9% dzīvo labāk nekā pirms gada, bet 26,4% ‑ sliktāk. Vēl 2,2% cilvēku atturējās vērtēt labklājības izmaiņas gada laikā.

Sabiedrība un (ne-)integrācija

Pieļauj atklātas sadursmes un nemierus
LETA  08/13/04    Atsevišķu, galvenokārt ar politisko apvienību "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) saistītu krievu sabiedrisko organizāciju aktīvisti vēstulē valsts augstākajām amatpersonām brīdina, ka masveidīgie protesti pret izglītības reformu "izsauc pamatotas bažas, ka 1.septembrī iespējama protestējošo atklāta sadursme ar policiju". "Praktiski mēs atrodamies uz starpetniskā konflikta sliekšņa," teikts vēstulē. 
	Vēstulē prezidentei, Ministru prezidentam un Saeimas deputātiem tiek uzsvērts, ka "pēdējā gada laikā notikusi Latvijas krievvalodīgo iedzīvotāju piespiedu konsolidācija uz protesta pamata". Aicinājumā tiek uzsvērts, ka 1.septembrī ieplānotais izglītības reformas sākums "pretēji Latvijas krievvalodīgo iedzīvotāju skaidri paustajai neapmierinātībai, kā arī īres maksas griestu atcelšana denacionalizētajos namos, grauj iedzīvotāju uzticību Latvijai kā demokrātiskai valstij, kurā iespējams aizstāvēt cilvēku tiesības parlamentārā ceļā". 
	Tādēļ  Krievu sabiedrisko organizāciju pārstāvji aicina amatpersonas izsludināt mazākumtautību izglītības reformas moratoriju, kā piemēru izejai no "krīzes" minot Igaunijas pieredzi. Vēstuli parakstījis Saeimas PCTVL frakcijas deputāts, asociācijas "Dvina" valdes priekšsēdētājs Nikolajs Kabanovs, PCTVL Rīgas domes deputāts, Latvijas Cilvēktiesību komitejas līdzpriekšsēdētājs Genadijs Kotovs, kā arī Krievu sabiedrības Latvijā priekšsēdētāja vietnieks Eduars Gončarovs, Latvijas Krievu kopienas prezidents Vjačeslavs Altuhovs, Latvijas Krievu jaunatnes asociācijas valdes priekšsēdētājs Dmitrijs Malašs-Homicevičs un Latvijas jaunatnes kluba priekšsēdētājs Viktors Jolkins. Kā ziņots, PCTVL iecerējusi no 23.augusta līdz 3.septembrim Esplanādē rīkot nepārtrauktu akciju pret izglītības reformu. Tās laikā ikvienam interesentam gan dienā, gan naktī būtu iespēja uzzināt partijas viedokli un skaidrojumu par reformu. 
Neredz pamatu etniskiem konfliktiem Latvijā
LETA  08/14/04    Īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks (LPP) neredz pamatu bažām, ka izglītības reformas sakarā varētu notikt etniski konflikti vai sadursmes ar policiju. 
	Muižnieks pauda pārliecību, ka 1. un 2.septembrī protesti būs, taču viss noritēs samērā mierīgi, tāpat kā līdz šim. Situācija varētu saasināties vienīgi tad, ja paši pasākumu rīkotāji būtu ieplānojuši kādu provokāciju. 
	Savukārt izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča (LPP) padomnieks Edgars Vaikulis, paužot ministra viedokli, norādīja, ka jebkuru politisko spēku un nevalstisko organizāciju brīdinājumi tiek uztverti nopietni, tāpēc kopā ar tiesībsargājošajām iestādēm tiek strādāts pie "viedokļu un cita veida sadursmju novēršanas". 
	Ne Muižnieks, ne Radzevičs nedomā, ka būtu iespējams izglītības reformas moratorijs. "Moratorijs nav ne vajadzīgs, ne iespējams," uzskata Muižnieks, norādot, ka par to liecina skolu licencētās izglītības programmas un tas, ka skolas ir pieņēmušas spēles noteikumus. 
	Arī Vaikulis uzsvēra, ka patlaban tiek strādāts virzienā, kas nav saistīts ar Izglītības likuma izmaiņām vai reformas spēkā stāšanās atlikšanu. "Darbs vērsts uz spriedzes mazināšanu un risinājumu meklējumiem likuma īstenošanai," sacīja Vaikulis. 
	Turpretī Muižnieks uzskata, ka spriedze jau ir mazinājusies, ņemot vērā šķelšanos Latvijas Krievu mācībvalodas skolu atbalsta asociācijā (LAŠOR) un kopīgu darbu dažādās darba grupās. 
	Jau ziņots, ka atsevišķu, galvenokārt ar politisko apvienību "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saistītu krievu sabiedrisko organizāciju aktīvisti vēstulē valsts augstākajām amatpersonām brīdina, ka masveidīgie protesti pret izglītības reformu "izsauc pamatotas bažas, ka 1.septembrī iespējama protestējošo atklāta sadursme ar policiju". 
	"Praktiski mēs atrodamies uz starpetniskā konflikta sliekšņa," teikts vēstulē. 
	Vēstulē aicināts izsludināt mazākumtautību izglītības reformas moratoriju. 
Štāba brīdinājumus par sadursmēm 
uzskata par provokāciju 
Ilze Grīnuma,  Diena  08/14/04     Brīdinājumus par sadursmēm ar policiju valsts augstākajām amatpersonām piektdien nosūtīja daži krievu skolu aizstāvības štāba dalībnieki. Vēstulē, ko publiskoja Saeimas deputāts Vladimirs Buzajevs (PCTVL), runa ir par 1.septembrī plānoto masu protestu pret pārmaiņām mazākumtautību izglītībā. Šī esot štāba reakcija uz policijas paziņojumiem par gatavību izmantot ūdensmetējus, skaidroja organizācijas aktīvists Aleksandrs Kazakovs. Drošības policija (DP) un iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) to uzskata par sava veida provokāciju, lai nekārtības patiesi notiktu un štābs būtu tas, kurš par to brīdinājis.
	"Ziemas un pavasara protesta akciju vērienīgums un sasprindzinājums izsauc pamatotas bažas, ka 1.septembrī ir iespējama protestējošo atklāta sadursme ar policiju," teikts vēstulēs Valsts prezidentei, premjeram un Saeimas deputātiem. Vēstuli "par moratorija ieviešanu izglītības reformai" parakstījuši Krievu sabiedrības Latvijā priekšsēdētāja vietnieks Eduards Gončarovs, žurnālists un štāba akciju atbalstītājs Saeimas deputāts Nikolajs Kabanovs, štāba dibinātājs Rīgas domnieks Genādijs Kotovs (abi PCTVL) un citi. Jau pēc štāba organizētajām akcijām aprīlī DP paziņoja, ka protestētāji kļūst agresīvāki un štābs vairs nespēj kontrolēt tajās notiekošo. Arī piektdien štāba atbalstītājs V.Buzajevs, lūgts komentēt iemeslus izteiktajiem brīdinājumiem, stāstīja par savu nelokāmo apņemšanos saukt cilvēkus protestam, bet savu nespēju atbildēt, kā viņi uzvedīsies.
	Valsts policijas un DP rīcībā esošā informācija neliecina, ka pašreiz tiktu gatavota kāda pretdarbība policijai vai citas masu nekārtības. "Nav izslēgts, ka šādā veidā kaut kādas sadursmes tiek mēģināts jau provocēt," Dienai sacīja iekšlietu ministra preses sekretārs Krists Leiškalns. Viņš atgādināja, ka pasākuma organizētāji ir līdzatbildīgi par protesta akciju laikā notiekošo.
	Gatavojoties augusta beigās un septembrī plānotajām reformas pretestības akcijām, Krievijas Valsts domes deputāta Dmitrija Rogozina palīgs A.Kazakovs un G.Kotovs jūlija beigās vadīja vasaras nometni, kurā jauniešus apmācīja štāba pretestības akciju aģitācijā un rīkošanā. Savukārt šogad ziemā viens no štāba līderiem Jurijs Petropavlovskis Dienai lielījās ar viņa rīcībā esošajiem 160 kaujiniekiem, kurus vēlāk nosauca par kārtībniekiem. Tie palīdzot akcijās nodrošināt kārtību. 
	"Masu medijos varēja izlasīt, kā policija gatavojas mūsu miermīlīgajām akcijām," Dienai sacīja A.Kazakovs. Viņaprāt, štābs uz paziņojumiem par policijas gatavību pielietot ūdens metējus un citus līdzekļus pūļa izklīdināšanai nevar nereaģēt. Plānoto akciju štāba pašreizējais plāns paredzot vien tik daudz, ka vīriešiem liks protesta akciju laikā stāvēt priekšā, lai sadursmju gadījumā neciestu bērni un sievietes.
	"Policija negrasās izmantot ūdens metēju pret bērniem," uzsvēra Valsts policijas preses nodaļas galvenā speciāliste Zane Maskaļonoka. Policijas rīcībā ir plāns, kas paredz atturēties iejaukties un provocēt konfliktsituācijas un masu nekārtības. Aktīva policijas darbība ir paredzēta tikai "līdz maksimumam" galējā situācijā. Plāns tiks vēl apspriests un papildināts, tuvojoties štāba akcijām.
	Ņemot vērā izskanējušos izteikumus par sadursmēm, Ē.Jēkabsons un izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) aicina vecākus rūpīgi izvērtēt, vai viņu bērniem ir vieta politiķu rīkotajās akcijās. Rīgas dome iecerētajiem protestiem pagaidām saskaņojumu atteikusi.

Rīkos koncertus, 
lai novērstu uzmanību no mītiņiem
Diena  08/16/04    Paralēli krievu skolu aizstāvības štāba 1.septembrī ieplānotajai masu protesta akcijai pret izglītības reformu Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) un Rīgas dome (RD) iecerējusi Rīgā rīkot koncertu ar latviešu un krievu mūziķu piedalīšanos par godu Zinību dienai.
	Izglītības ministra padomnieks mazākumtautību jautājumos Sergejs Ancupovs noliedz IZM idejas interpretāciju, ka koncerta mērķis būtu nomākt protestus pret izglītības reformu. Viņš uzsver, ka kultūras un izklaides sarīkojumi Rīgā 1.septembrī tiek organizēti, lai atzīmētu mācību gada sākumu. PCTVL Saeimas frakcijas vadītājs Jakovs Pliners Dienai pauda, ka "prezidentes un premjera vienošanās 1.septembrī sarīkot svētkus ir dzīres mēra laikā un ņirgāšanās par bērniem, jo, kaut gan Zinību diena ir svēta, krievu bērniem tā ir sēru diena". J.Pliners izteicās, ka Štābs neaicinās skolēnus apmeklēt IZM koncertus, un atturējās no komentāriem par tajos iespējamiem incidentiem.

Izglītība

Pedagogi - tikai ar atbilstošu izglītību 
Ilze Grīnuma,   Diena  08/09/04      Satraukumam ir un tomēr nav pamata - tik pretēji dalās skolu, izglītības pārvalžu pārstāvju, Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) domas par pedagogu nodrošinājumu atbilstoši noteiktajām izglītības prasībām. No 1.septembra izglītības iestādēs var strādāt tikai pedagogi ar augstāko pedagoģisko izglītību un kvalifikāciju attiecīgajā priekšmetā vai ja tādu iegūst. IZM liecina, ka vismaz 93% izglītība ir atbilstoša, turklāt 1998.gadā pieņemtā norma vairākkārt mīkstināta, tāpēc problēmu nebūs. Tikmēr daži skolu direktori norāda - arī viens skolotājs, kurš pametis skolu, nereti ir zelta vērtē.
	"Viens aizgāja prom, jo neatbilst izglītība, vairākiem meklējam risinājumu kopā ar izglītības inspektoru," situāciju Bauskas 1.vidusskolā raksturo direktors Raimonds Žabovs. Īpašas grūtības daļai izglītības iestāžu vadītāju sagādā atbilstošu kadru atrašana mājturības mācībā zēniem un eksaktajos priekšmetos. Daudzviet problēma ir skolotāji pensijas vecumā, kuri skolās veido profesionāļu pamatu, bet ir bez atbilstošas augstākās izglītības. Pēc IZM datiem, teju katrs desmitais pedagogs ir vecāks par 60 gadiem. "Viņi ir profesionāļi, bet būsim godīgi - reāli studijas viņi sākt nevar," atzīst Skrundas 1.vidusskolas direktors Ainars Zankovskis.
	To, ka noteiktās normas ir pareizas, neviens neapšauba. Nevienprātīga ir atbilde, vai augstākā pedagoģiskā izglītība un atbilstoša kvalifikācija ir neaizstājams kritērijs skolotāja darba kvalitātei. A.Zankovskis, kuram nāksies atlaist mājturības skolotāju ar 47 gadu stāžu, teic: "Viņš noteikti nestrādāja sliktāk par pedagogiem ar augstāko izglītību." Šajā gadījumā svarīgāka būtu darba kvalitāte un pārejas periods, līdz skolās ienāktu vairāk jauno pedagogu. IZM Vispārējās izglītības departamenta (VID) direktors Guntis Vasiļevskis piekrīt, ka augstākā izglītība ir tikai priekšnosacījums darba kvalitātei, bet tādam tomēr jābūt. 
	Valsts noteiktu kritēriju pedagoga kvalitātes izvērtējumam nav. "Pedagoga darbu nedrīkst publiski mērīt," uzskata G.Vasiļevskis, par izvērtējumu uzskatot skolu administrācijas izstrādāto kārtību, dalot valsts noteiktās 10% piemaksas par kvalitatīvu darbu. Tas gan nav nosacījums, lai ar darba stāžu bagātie pedagogi neievērotu noteiktās izglītības normas.
	Pirms sešiem gadiem Izglītības likumā definētajām izglītības prasībām IZM vispirms izstrādāja pārejas periodu, kurā trūkstošo skolotāji varēja aizstāt ar dažādiem tālākizglītības kursiem. Tāpat laika gaitā padomāts par tiem skolotājiem, kuri skaitliski mazajās skolās māca vairākus priekšmetus, - tādā gadījumā viena kvalifikācija der arī citiem atbilstīgās tematiskās jomas mācību priekšmetiem. Piemēram, ķīmiju var mācīt arī pedagogs ar bioloģijas skolotāja kvalifikāciju, fiziku - matemātikas. Norma pavisam atcelta pedagogiem, kuriem līdz pensijai palikuši pieci gadi.
	Pēdējos "mīkstinājumus" valdība akceptēja 3. augustā. Tie, pēc G.Vasiļevska domām, atrisinās problēmas ar mājturības, fizikas un ķīmijas skolotājiem. "Piemēram, ja pamatskolā strādā pēc izglītības ķīmijas tehnologs un māca ķīmiju vismaz sešus gadus, viņš to varēs darīt arī turpmāk, ja līdz 2006.gadam iegūs pedagoģisko izglītību," skaidro G.Vasiļevskis. Turklāt IZM šim skolotājam neprasa pedagoģijas studijas, bet gan ministrijas tālākizglītības kursus.
	Skolu vadītāji kā iemeslus trūkstošajai izglītībai Dienai visbiežāk min naudas un motivācijas trūkumu pusmūža gados sākt atbilstošas studijas. Savukārt G.Vasiļevskis pēc visu pedagogiem pretimnākošo pasākumu uzskaitīšanas atzīst, ka neredz citus iemeslus, kā vien skolotāja personīgo attieksmi pret savu darāmo.
	Cik no visiem 54 000 pedagogiem nāksies amatu atstāt, IZM pagaidām nepublisko, jo cipari nepārtraukti mainoties. Vieni sniedz dokumentus augstskolās, citiem, izvērtējot izglītību apliecinošos dokumentus, atklājas, ka tā tomēr ir atbilstoša. "Vispārējās izglītības pamata un vidējā pakāpē satraukumam nav pamata," - tā G.Vasiļevskis.
	Vidēji rajonos bez atbilstošas izglītības pamata un vidējās izglītības posmā ir līdz 15 skolotāju no kopumā vismaz pustūkstoša, liecina IZM dati. Vairākos rajonos un lielā daļā Rīgas skolu problēmu ar izglītības nosacījumu izpildi vispār nav. Piemēram, par šādu situāciju Dienu gandarīti informēja Aizkraukles rajona izglītības pārvaldē, jo tie, kuriem vēl nav augstākās pedagoģiskās izglītības, sākuši studijas.
	"Interesanti, ka daudzas pašvaldības norāda, ka viņiem ir ko likt vietā," konstatējis G.Vasiļevskis. Arī Rīgas Izglītības, sporta un jaunatnes departamenta direktora vietnieks Guntis Helmanis atzīst - pedagogu konkurence līdz ar skolēnu skaita samazināšanos ir jūtama, īpaši sākumskolā.
	Daudz bēdīgākā situācijā ir pirmsskolas izglītības iestādes, jo pat to vadība dažkārt ir ar vidējo speciālo izglītību. Viena no saspringtākajām situācijām ir galvaspilsētā. Par audzinātāju tukšajiem bērnudārziem izglītības departamenta vadība pauda satraukumu jau pirms krietna laika, bet kardināli situācija uz labo pusi tā arī nav mainījusies. "Apzināti nogaidījuši, cerējuši, ka likums nestāsies spēkā," atzīst departamenta sabiedrisko attiecību vadītāja Ingūna Almbauere. G.Helmanis pie iemesliem min arī audzinātāju īpašo darba laiku, kas grūti savienojams ar studijām, mazāku atalgojumu salīdzinājumā ar skolu, kas nemotivē. 
	"Masveidā atlaižu vairs nebūs," strikts ir G. Vasiļevskis. Uz iebildi, vai arī tad, ja bērnudārzus atstās puse kadru, ierēdnis atzīst - tad būs īslaicīga vienošanās ar pašvaldību, arodbiedrību un ministriju, lai iestāde spētu normāli funkcionēt.
Izstrādās speciālu likumu 
par mazākumtautību skolām
LETA  08/10/04     Izglītības un zinātnes ministrijas Konsultatīvās padomes mazākumtautību izglītības jautājumos (Konsultatīvā padome) 2004.gada 9.augusta sēdē balsojot noraidīja Latvijas Krievu mācībvalodas skolu asociācijas (LAŠOR) priekšlikumu par izglītības reformas moratoriju. 
	Taču ar balsu vairākumu pieņēma lēmumu atbalstīt Konsultatīvās padomes priekšsēdētājas L.Kravčenko (Rīgas Ukraiņu vidusskolas direktores) priekšlikumu par Mazākumtautību izglītības iestāžu likuma izstrādāšanu. 
	Pretstatā moratorijam, jaunais priekšlikums guva atzinību, jo paredz jaunu pavērsienu dialogā par mazākumtautību izglītības attīstību Latvijā, garantējot mazākumtautības kultūras, tradīciju un etniskās piederības saglabāšanu, veicinot vecāku, nacionālo kultūras biedrību, pašvaldības un valsts sadarbību izglītības jomā, atbalstot individuālu pieeju. Likums pirmo reizi precīzi definētu šādas skolas būtību, paredzētu sadarbību ar nacionālajām biedrībām, precizētu jautājumus par pedagogu sagatavošanu, tālākizglītību u.tml. 
	"Tas ir vēl viens veids, kā nostiprināt mazākumtautību iespējas kopt un attīstīt savu kultūru un tradīcijas," likuma nepieciešamību atbalsta G.Vasiļevskis. Viņaprāt, apsveicama ir ideja skolu darbā iesaistīt nacionālās biedrības un slēgt par attiecīgas skolas izveidi starpvalstu līgumus, līdzīgi kā tas bija poļu skolu izveidē. Padomē darbojas 29 mazākumtautību skolu, nacionālo biedrību un sabiedrisko organizāciju, Rīgas domes, IZM pārstāvji. 
Rīgā par simt pirmklasniekiem mazāk
NRA  08/16/04     Rīgas skolās mācības šogad uzsākšot par aptuveni 100 bērniem mazāk nekā pagājušajā gadā, ziņo BNS. Šobrīd mācībām 1. klasē pieteikti 5400 bērni.
	Populārākās Rīgas skolas ir 49. vidusskola, Angļu ģimnāzija, Āgenskalna sākumskola un Valda Zālīša pamatskola. Liela interese saglabājas par Teikas vidusskolu un Rīgas 64. vidusskolu. No centra skolām visvairāk bērnu pieteikts 49. vidusskolā - 148 pirmklasnieki. Skola gan plāno uzņemt tikai 90 bērnus.
	Pavisam Rīgā ir 147 vispārizglītojošās iestādes - 108 vidusskolas, 26 pamatskolas un 13 sākumskolas. Vispārējo izglītību Rīgā var iegūt arī 26 privātskolās.

Reliģija

Doma Baznīcas uzturēšanu 
finansēs valsts un Baznīca uz pusēm
LETA  08/12/04     Valsts un Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca Rīgas Doma ekspluatācijas un uzturēšanas izdevumus finansēs līdzīgās daļās, paredz šodien Saeimas izskatīšanai komisijām nodotais Rīgas Doma likumprojekts. Līdzekļi tiks piešķirti saskaņā ar evaņģēliski luteriskās baznīcas iesniegto Rīgas Doma uzturēšanai un ekspluatācijai nepieciešamā finansējuma aprēķinu kārtējam gadam. 
	Saskaņā ar likumprojektu Rīgas Doms ar tajā esošajiem valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā iekļautajiem Rīgas Doma mākslas pieminekļiem ir valsts nozīmes kultūras piemineklis, Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapa katedrāle, kurā pastāvīgi darbojas Rīgas Doma evaņģēliski luteriskā  draudze. Rīgas Domu paredzēts izmantot kā arhibīskapa katedrāli un Doma draudzes dievnamu valstij un Rīgas pilsētai nozīmīgiem pasākumiem, koncertiem, reliģiskiem un garīgiem pasākumiem un kā starptautisku kultūras tūrisma objektu kultūras pieminekļa apskates funkciju veikšanai. Likumprojekts paredz, ka Rīgas Doma apsaimniekotājs ir tā īpašnieks - Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca, kura veic Rīgas Doma, tam piegulošās teritorijas, telpu inventāra, tehniskā aprīkojuma, kā arī baznīcas interjera saglabāšanu un apkopi. Rīgas Doma restaurācijai un kapitālajam remontam valsts budžeta līdzekļus piešķirs no Kultūras ministrijas valsts budžeta programmas "Rīgas Doma restaurācija - kapitālais remonts" saskaņā ar kārtējā gada valsts budžetā paredzētajā m valsts investīcijām. Jau ar šā gada budžeta grozījumiem plānots piešķirt 126 000 latu nepieciešamajiem izpētes darbiem Domā, lai no nākamā gada varētu uzsākt remontus. 
Kardināls Pujāts sprediķī Aglonā 
uzsver kristīgās mācības nepieciešamību skolās
LETA  08/15/04    Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētku galvenajā Svētajā Misē šodien Latvijas Romas katoļu baznīcas arhibīskaps, kardināls Jānis Pujāts uzsvēra kristīgās mācības nepieciešamību skolās, un aicināja vecākus saviem bērniem skolā izvēlēties kristīgās mācības stundas.
	Kardināls ir pārliecināts, ka kristīgā mācība skolā ir svarīga ikviena cilvēka dzīvē, un bērnu vecāki ir atbildīgi par to, kuru no mācību priekšmetiem ? kristīgo mācību vai ētiku - mācīsies bērns. Tāpat viņš aicināja jauniešus studēt teoloģiju un kristīgo mācību.
	Aglonas svētku sprediķī Latvijas katoļu kardināls runāja arī par Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā (ES), salīdzinot ES karogā esošās divpadsmit zvaigznes ar Sv.Jāņa Atklāsmes grāmatā rakstīto: "Debesīs parādījās liela zīme: saulē tērpta sieviete un mēness zem viņas kājām un viņas galvā vainags no divpadsmit zvaigznēm."
	Kardināls Pujāts uzskata, ka cīņa starp baznīcu un bezdievību turpinās, un Eiropas politiķi izvairās pieminēt Dieva vārdu, jo viņiem "trūkst ticības kristīgām vērtībām, kas radīja Eiropas kultūru un civilizāciju".
	Latvijas Romas katoļu baznīcas arhibīskaps kā pozitīvo ES paplašināšanās kontekstā minēja svaigu vēsmu parādīšanos kopējā Eiropā, jo savienībā tagad ir arī, piemēram, katoļticīgā Polija ar vairākiem miljoniem iedzīvotāju.
	Svētku galvenajā misē šodien piedalījās ar Polijas vēstnieks Latvijā Tadeušs Fišbahs, kā arī vairāki politiķi no Latvijas Pirmās partijas ? Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons, Ekonomikas ministrs Juris Lujāns, Bērnu un ģimenes lietu ministrs Ainars Baštiks, Īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks, Saeimas deputāts Andrejs Naglis. 

Kultūra

Nacionālā opera viesizrādēs
LETA  08/11/04    Latvijas Nacionālā opera jau piekto reizi viesojas operas festivālā Dalhallā (Zviedrija). 
	Šoreiz ar P.Čaikovska operas "Jevgeņijs Oņegins" (13.08) un Dž.Pučīni operas "Bohēma" (14.08) iestudējumiem. Dalhallā dziedās Samsons Izjumovs, Tatjana Monogarova, Viesturs Jansons, Kristīne Zadovska, Krišjānis Norvelis u.c. ("Jevgeņijs Oņegins", pie diriģenta pults Normunds Vaicis), kā arī Inese Galante, Aleksandrs Antoņenko, Sonora Vaice u.c. ("Bohēma", diriģenta Andris Nelsons). 
	No 5. līdz 7.augustam LNO operas trupa ar Dž.Verdi operas "Masku balle" (3., 5., 7.08.) un A.Rubinšteina operas "Dēmons" (4., 6.08.) izrādēm viesojās Savonlinnas Operas festivālā (Somija), kas ir viens no nozīmīgākajiem Eiropas festivāliem. Savonlinnas festivālā LNO viesojās pirmoreiz. 
	Festivāla recenzijās LNO trupa tika nodēvēta par "vadošo Baltijas un visā Ziemeļeiropas reģionā. ... Masku balle bija īsti dziedāšanas, aktierspēles un muzikālā teātra svētki" (Helsingin Sanomat, 5.08.2004.). "Pēc Dēmona noskatīšanās un noklausīšanās atkal jāsāk ticēt operas žanram, jo šī bija pēc augstākajiem Eiropas kvalitātes standartiem veidotā izrāde" (Helsingin Sanomat, 6.08.2004.).
	Pilni recenziju teksti lasāmi LNO mājas lapas www.opera.lv angļu versijā. 
Rīgas pantomīma 
Starptautiskajā mīmu mākslas festivālā
Baiba Pare,  NRA  08/14/04     25. augustā ansamblis Rīgas pantomīma ar izrādi Histrionu mistērijas piedalīsies 4. starptautiskajā mīmu mākslas festivālā Varšavā, informēja Rīgas pantomīmas pārstāve Rasa Pārpuce.
	Mīmu mākslas festivālā, kas teātrī Teatr na Woli noritēs no 20. līdz 29. augustam, piedalīsies kolektīvi un mīmi no Francijas, Vācijas, Anglijas, Krievijas un Polijas. Papildus izrādēm notiks meistardarbnīcas, kurās līdzdalību ir pieteikusi arī Rīgas pantomīma. 
	Rīgas pantomīmu uzstāties Varšavā pagājušogad uzaicinājis slavenās Henrika Tomaševska pantomīmas solists Stefans Ņečaļhovskis. Kopš 1966. gada Rīgas pantomīmas darbs balstījās tieši uz Tomaševska teātra pantomīmas izpratni. Šajā izpratnē pantomīms ir ansamblis, kur ikviens mīms aktieris ir solista vērts, kur ir iespēja pielietot raksturgrimu, kostīmus, gaismas, skaņas, nebaidoties par pamatu izmantot pasaules dramaturģijas darbus.
Komponēšanas mācekļi
Ilze Zveja,  NRA  08/16/04     Vakar (svētdien, 15. aug.) sākās un visu šo nedēļu Dundagā notiks 2. starptautiskie jauno komponistu meistarkursi.
	Pirmie meistarkursi jaunajiem autoriem notika 2002. gadā, un tā bija Baltijas valstu jauno komponistu satikšanās. Kursu rīkošanas iniciatora komponista Andra Dzenīša pieredze liecina, ka Baltijas valstu komponisti, lai arī ģeogrāfiski ir tuvu cits citam, par savu kaimiņu mūzikas novitātēm zina visai maz. Katrs dzīvo savrup. Šogad meistarkursu ģeogrāfija ir paplašinājusies un autori līdzi atved darbus, kas iekļaujas šāgada nometnes tēmā Balss laikmetīgajā mūzikā.
	Šogad Dundagā mācīsies jaunie komponisti no septiņām valstīm: Ruta Paidere, Gundega Šmite, Linda Sārne, Solveiga Selga, Andis Paegle, Anna Veismane, Santa Bušs, Mārtiņš Viļums no Latvijas, Mariuss Baranauskis un Egidija Medekšaite no Lietuvas, Līsa Jurgena, Pille Kangurs, Marilīsa Jūrika un Malle Malitis no Igaunijas, Šimons Brzoska no Polijas, Brains Ingliss no Lielbritānijas, Ludmila Germana no ASV un Rafaels Nasifs no Brazīlijas. Tie, kuri izturējuši priekšatlasi, rakstot a cappella kompozīcijas grupai Cosmos. 
	"Iesniegtie darbi ir dažādi profesionālajā ziņā," stāsta meistarkursu direktors Andris Dzenītis. "Pārsteidz, ka tās zemes autors, no kuras varētu gaidīt kaut ko ugunīgu vai sarežģītu, ir ļoti mierīgs savā mūzikā. Pirmo atlasi, izvēloties dalībniekus nometnei, veica pati grupa Cosmos kopā ar mani un komponistu Pēteri Plakidi, kas būs viens no kursu pasniedzējiem. Cosmos vērtēja no izpildītāju viedokļa, es un Pēteris Plakidis palīdzējām izvērtēt kompozīcijas profesionālo pusi."
	Grupa Cosmos, kas strādās nometnē kopā ar pasniedzējiem un komponistiem, iestudējot jauno autoru kompozīcijas, sevi ir pierādījusi dažādu laikmetu un žanru mūzikā. Viņu akadēmiskās mūzikas interpretu spējas bijis noteicošais mūziķu uzaicināšanai un arī savā ziņā meistarkursu tēmas izvēlei. 
	Andris Dzenītis: "Doma par Cosmos līdzdalību radās Otrā introvertās mūzikas festivāla laikā, kad grupa sevi pieteica ar nopietnu programmu un vēl nebija tik populāra. Viņu muzicēšanas līmenis ir augsts, ar to vērts iepazīstināt. Temats vokālā mūzika ir tikai viens piedāvājums; paredzēts katriem nākamajiem kursiem izraudzīties savu tematu. Tas varētu būt kāda noteikta instrumenta izmantojums mūzikā vai, vadoties pēc Eiropas pieredzes, mūzika tautas instrumentiem."
	Vokālā mūzika ir šāgada meistarkursu tēma. Vokālās mūzikas izpratnei jaunos komponistus tuvinās pieci lektori. Pretstatā pirmajai nometnei, kad jaunos mācīja jaunie, šogad pedagogu godā aicināti pieredzējuši komponisti un mūziķi. Kursiem ir nosacīti divas daļas: jau uzrakstīto darbu analīze un iespēja strādāt kopā ar pasniedzēju pie topošajiem darbiem. Te jau vairs nav nozīmes, vokālā vai cita žanra mūzika. Svarīgs faktors ir pašu pasniedzēju iepazīstināšana ar sevi un savu mūziku. Kursu dalībnieki varēs iepazīt igauņu komponista Toivo Tuleva daiļradi. Viņa mūzika ir metafiziska - ar reliģioziem un eksistenciāliem impulsiem, dziļi meditatīvo mūzikas plūdumu lauž nemierīgi izvirdumi. No Somijas atbrauks Tapio Tuomela, komponists, diriģents, pianists, kurš pats diriģējis kori un kā diriģents pārzina vokālo mākslu. Lietuvu pārstāvēs Remigijs Merkelis, arī kordiriģents un komponists. No Latvijas komponistus skolos Pēteris Plakidis, un pēdējā mirklī pedagogu pulkam pievienojies jaunās mūzikas pazinējs un interprets, Latvijas Radio kora diriģents Kaspars Putniņš. Lektoru uzdevums ir ne tikai skolot un sniegt padomus, viņi lasīs arī lekcijas, iepazīstinot ar jaunākajiem aspektiem balss kā instrumenta izpratnē, atklājot mūsdienu kora un vokālās mūzikas interpretācijas problēmas, salīdzinot kompozīcijas instrumentiem un balsij, meklējot paralēles starp gregoriskajiem dziedājumiem un mūsdienu mūziku. Lai komponistu un kompozīciju iepazīšana nebūtu tikai teorētiskas runas, meistarklašu laikā, 19. augustā, Dundagas pilī skanēs kamermūzikas koncerts, kura programmu veido pasniedzēju darbi. 
	Šoreiz nerealizējas Andra Dzenīša vēlme nometnes programmā iekļaut arī elektroniskās mūzikas mācībstundas. Šīs studijas paņemtu pārāk daudz nometnes budžeta. Varbūt kādreiz būs atsevišķi kursi elektroniskās mūzikas radīšanā, bet noteikti Rīgā, kur nepieciešamās tehnoloģijas ir pieejamākas. Tomēr arī Dundagai tiks mazumiņš izteikti šodienīgas skaņas - elektroniskās mūzikas koncerts. Tas skanēs 17. augustā.
	Sešu izpildītāju un divu komponistu vērtējums bija labvēlīgs deviņpadsmit komponistiem, kas kļuva par kursu dalībniekiem, vēl labvēlīgāks tas bija pieciem autoriem. Ja šis būtu konkurss, varētu teikt, ka viņi ir finālisti, jo Gundegas Šmites, Annas Veismanes, Egidijas Medekšaites, Līsas Jurgenas un Ludmilas Germanas kompozīcijas kļuvušas par grupas Cosmos repertuāra daļu un skanēs meistarkursu noslēguma koncertā 22. augustā. Koncerta otrajā daļā skanēs pieredzējušu meistaru mūzika - Pētera Vaska un Gevina Braiarsa vokālā lirika. Iepriekšējo gadu pieredze rāda, ka Rīgā šī programma būs dzirdama rudenī, jaunās mūzikas festivāla Arēna laikā.

Citas ziņas

Trīs dienas prieka Ventspilī
Jānis Polis,  NRA  08/09/04      Ceļojošus kumēdiņu rādītājus, karā cietušus huzārus, iespaidīgus stipriniekus, dažnedažādus māksliniekus, milzu kuģus - to visu saviem iedzīvotājiem un viesiem savā 714. dzimšanas dienā piedāvāja Kurzemes pērle - Ventspils.
	Svinības oficiāli iesākās jau piektdien, kad visiem interesentiem bija iespēja vērot dažādas speciāli svētkiem sarīkotas ēverģēlības. Par interesantāko piektdienas notikumu paši ventspilnieki atzina cūku skriešanās sacīkstes, kurās tika kronēta Ventspils ašākā cūka. Tiem, kuriem prāts vairāk nesās uz mākslas baudīšanu, tika piedāvāts noklausīties kamerorķestra Optimisti un grupas Putnu balle priekšnesumu.
	Līnijdeju festivāla ietvaros kājas izlocīt metās pat vecāka gadagājuma svinētāji, savukārt tie, kuri visērtāk jutās elegantos vakartērpos, pulcējās kultūras namā Jūras vārti, kur pavisam intīmā gaisotnē bija iespējams vērot Cabaret šovu.
	Tomēr vislielāko cilvēku pieplūdumu Ventspils piedzīvoja sestdien, kad arī norisinājās visi galvenie svētku notikumi. Jau no agra rīta saules apspīdētā Ventas krastmalas promenāde un pilsētas laukumi pildījās ar cilvēkiem - ventspilniekiem un no visām Latvijas un Eiropas malām pilsētā sabraukušajiem viesiem svētku programma vilties nelika. Neatkarīgās vienīgās saklausītās sūdzības bija - ko izbaudīt esot tik daudz, ka lēnīgākajiem tam varētu nepietikt arī laika.
	Visas dienas garumā uz abos promenādes galos uzstādītajām skatuvēm uzstājās dažādus stilus pārstāvoši mūziķi - no vienas Aivars Freimanis mudināja cilvēkus atklāt sevī dziedātāja talantu, piedaloties karaokes konkursā, savukārt uz otras - lielākās - skatuves savu māku rādīja dažādi deju kolektīvi, orķestri, kori un arī labi zināmi popmūzikas izpildītāji. Kā jau tas šādos pasākumos pēdējā laikā ierasts, notika arī koru un skatītāju sadziedāšanās, dziesmu vārdus demonstrējot uz videoekrāna.	Par vienu no svinību centrālajiem punktiem izvērtās Livonijas ordeņa pils, kurā dzīve ritēja gluži citā gadsimtā. Par frī kartupeļiem, kečupu un kolu neviens tur neko pat dzirdēt negribēja, taču turpat pagalmā uz uguns vārīto pupiņu zupu, pašbrūvēto jūrnieku rumu vai guberņas aptiekā speciāli sagatavoto pretdzeršanas tēju Apskaidrība laipnie pils darbinieki piedāvāja visiem ciemiņiem. Neiztika arī bez čigānietes zīlēšanas, taču viņai pārāk izvērsties neļāva makten stalts gorodovojs jeb kārtībnieks.
	Savukārt visas promenādes garumā garlaikoties neļāva tur izstādītie floristu mākslas darbi - ziedu paklāji, amatnieku tirdziņš, spēkavīru sacensības un citi labumi. Tie, kurus karstais laiks aizvilināja uz jūrmalu, varēja pierādīt savu varēšanu pludmales futbola turnīrā.
	Gan jaunus, gan vecus nenoguris vizināja arī kuģītis Hercogs Jēkabs. Tomēr to ik pa brīdim aizēnoja un Ventmalā pulcējušos sajūsmināja milzīgie ostā ienākošie un atkal prom ejošie kuģi, kuru svētku dienās Ventspilī bija īpaši daudz. 
	Arī svētdienā izklaižu netrūka - bērnu pilsētiņā norisinājās bērnu svētki, savukārt Piejūras brīvdabas muzejā notika Svara bumbu celšanas turnīrs un dažādu mākslinieku uzstāšanās.
	Runā, ka galvenā svētku izdošanās mērvienība ir to sagādātais prieks. Ventspils pilsētas svētki patiesi bija izdevušies.
Kādas izredzes mūsu sportistiem olimpiādē?
BNS  08/11/04    Prognozēšana ir grūts un nepateicīgs darbs, uzskata Latvijas vieglatlētikas izlases treneris Gints Bitītis, tomēr sprieda, ka trīs atlēti Atēnās var cīnīties par vietu olimpiskajā trijniekā - barjerskrējējs Staņislavs Olijars, soļotājs Aigars Fadejevs un šķēpmetējs Ēriks Rags. 
	"Olijars ir pasaules klases sportists, ziemā pasaules čempionātā izcīnīja ceturto vietu un šobrīd cenšas sasniegt formu tieši uz olimpiskajām spēlēm," atbalstu Olijara izredzēm pamatoja treneris. 25 gadus vecais barjersprinteris pasaules rangā patlaban ieņem trešo vietu, zaudēdams tikai amerikānim Alenam Džonsonam un ķīnietim Ksaņam Ļu, norādīts Starptautiskās vieglatlētikas federācijas mājaslapā www.iaaf.org. 
	Savukārt attiecībā uz Fadejevu Bitītis atgādināja Sidnejas olimpiskās spēles, kad pēc "iesildīšanās" 20 kilometru distancē sekoja sudraba medaļa divarpus reizes garākā soļojumā. Šogad soļotājs, kuram aiz muguras ir arī negaidīti augstā - sestā - vieta Atlantas olimpiādē 1996.gadā, nav starp līderiem. 
	Pēdējās sacensībās jūnijā Starptautiskās vieglatlētikas federācijas (IAAF) sērijas sacensību posmā viņš 20 kilometru distancē palika ceturtais, bet 50 kilometru soļojumā Fadejevu diskvalificēja. Komentēdams Raga iespējas gūt panākumus, Bitītis norādīja, "ja [Rags] metīs savus labākos metienus, tad var cerēt uz daudz ko". Šajā sezonā ventspilnieka labākais rezultāts ir 85,83 metri, kas ir 11.tālākais raidījums pasaulē, vēsta www.iaaf.org. Izlases treneris atzina, ka šiem sportistiem nebūs psiholoģiski viegli, jo Latvijā uz viņiem ir liktas lielas cerības. "Fadejevam būs īpaši sarežģīti, jo viņam pēdējās reizēs neveicas," viņš sacīja.
Čakstes pieminekļa veidotājiem 
rodas nopietnas problēmas
LETA  08/12/04    Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome vakar pieņēma lēmumu neatbalstīt tēlnieka Gļeba Panteļejeva un arhitekta Andra Veidemaņa piedāvātā Konstantīna Čakstes pieminekļa novietošanu liepu alejā Brīvības un Elizabetes ielas krustojumā. 
	Kā atzina padomes locekļi, Brīvības bulvārī izveidotā liepu aleja ir pilsētbūvniecības piemineklis, kuras pārveidošana nebūtu pieļaujama. Padomes locekļi kategoriski iebilda pret plānoto sešu liepu nociršanu. 
	Kā norādīja padomes loceklis arhitekts Jānis Krastiņš, liepu aleja ir stādīta 1860.gadā, atzīmējot Rīgas tapšanu par lielpilsētu un par pieminekli uzskatāms katrs koks. Pieminekļa celtniecībai dibinātajai līgumsabiedrībai vai nu jāmeklē cits pieminekļa risinājums, vai cita vieta, jo bez padomes saskaņojuma Rīgas vēsturiskajā centrā objektu uzstādīt nav iespējams, Dienu informēja padomes pārstāvis, Rīgas domes pilsētas attīstības departamenta direktors Vilnis Štrams. 
	Par padomes lēmumu ir pārsteigts pieminekļa mākslinieks Gļebs Panteļejevs, jo Elizabetes ielas un Brīvības bulvāra krustojums un tālāk aleja iepretim valdības ēkai atvēlēta ar Rīgas domes lēmumu. "Jūtos ļoti dīvaini. Īpaši tagad, kad darbs jau finiša taisnē," Dienai sacīja tēlnieks. Viņaprāt, padomes lēmums nav viennozīmīgs, jo lielākā daļa locekļu balsojumā atturējušies. 
	Pieminekli K.Čakstem un Latviešu nacionālajai pretestības kustībai pasūtījusi līgumsabiedrība, kura šajā nolūkā tika īpa ši izveidota. Tajā apvienojušies 26 uzņēmēji un sabiedrībā pazīstami darbinieki, kuri apņēmušies katrs iemaksāt pieminekļa fondā 10 000 latu vai sniegt savu intelektuālo ieguldījumu. Pieminekli plānots pabeigt līdz 2005.gada 15.augustam.
Izvirza apsūdzības 3 miljonu lietā
LETA  08/16/04     Tā sauktajā trīs miljonu krimināllietā prokurors piektdien Rīgas apgabaltiesā pieprasīja apsūdzētajiem piespriest bargus cietumsodus ‑ līdz pat desmit gadiem ieslodzījumā.
	Krimināllietā apsūdzēti bijušais VAS "Latvenergo" prezidents Edgars Birkāns, viceprezidents Kārlis Purnis un finanšu direktors Ivars Liuziniks, kā arī advokāts Armants Čapkevičs, kurš Lihtenšteinā reģistrētās ārzonas kompānijas IFCE vārdā kārtoja darījumus ar "Latvenergo". Neviens no tiesājamajiem savu vainu neatzīst. 
	Birkānam un Čapkēvičam prokurors prasa piespriest 10 gadu cietumsodu, bet Purnim un Liuzinikam ‑ piecu gadu cietumsodu, piemērojot amnestijas likumu un sodu samazinot uz pusi jeb līdz 2,5 gadiem. Krimināllietas pamatā ir "Latvenergo" galvotais desmit miljonu latu kredīts, kuru "Banka Baltija" (BB) saņēma AS "Finansu norēķinu centrs". Šī firma tika pasludināta par maksātnespējīgu, kredītu atdot nespēja, un "Latvenergo" kļuva par BB parādnieku. BB 1997.gadā cedēja desmit miljonu latu parādu Lihtenšteinas kompānijai IFCE. "Latvenergo" ar IFCE noslēdza izlīgumu, un pēc tā IFCE tika samaksāti astoņi miljoni latu, taču BB no IFCE saskaņā ar cesijas līgumu saņēma tikai piecus miljonus latu. Līdz ar to trīs miljoni latu valsts uzņēmuma naudas "pazuda" IFCE kontos. Tiek uzskatīts, ka aiz IFCE patiesībā slēpjas Latvijas valdošajām aprindām piederīgi cilvēki.