K a s   j a u n s	
Nr. 358:   2004.g. 29. jūlijs - 4. augusts	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Ārlietu padome: 
Latvijas ārpolitikai jākļūst pozitīvi agresīvai
LETA  07/30/04     Turpmāk Latvijas ārpolitikai būtu jākļūst agresīvākai pozitīvā nozīmē, uzskata Ārlietu padomes locekļi, kuri šodien kopā ar ārlietu ministru Arti Pabriku (TP) pārrunāja valsts ārpolitikas prioritātes.
	Kā žurnālistiem skaidroja ministrs, "būt pozitīvi agresīvam nozīmē skaidrāk definēt savus mērķus, nevis "peldēt pa straumi"".
	Ministrs norādīja, ka līdz ar dalību Eiropas Savienībā (ES) un NATO Latvija atrodas jaunās pozīcijās un vajadzētu censties atrasties pussolīti priekšā ES notiekošajam.
	Pārfrāzējot bijušo Vācijas kancleru Oto fon Bismarku, ministrs uzsvēra - "direktīvas ne tikai jālasa, bet jāraksta". Pēc Pabrika vārdiem, Latvijai aktīvi jāiesaistās ES likumdošanas izstrādē un jāzina vairākus mēnešus vai pusgadu iepriekš, par ko būs runa ES. Viņš norādīja, ka Latvijas līdzdalība citās starptautiskās organizācijas ir pārlieku zema.
	Pabriks pauda neizpratni par to, ka Bulgārija, pat nebūdama ES dalībvalsts, ir bijusi prezidējoša valsts EDSO, kamēr Latvija pat nav izteikusi vēlmi prezidēt šajā organizācijā.
	Jau ziņots, ka Ārlietu padome paredzējusi pārstrādāt Latvijas ārpolitikas koncepciju. Kā sacīja Ārlietu padomes locekle Žaneta Ozoliņa, nebūtu pareizi koncepciju pārrakstīt no jauna, jo daudzas tajā iekļautās atziņas saistībā ar Latvijas dalību ES un NATO ir pieņemamas.
	"Te ir jautājums par to, kā šo koncepciju racionalizēt, kā to strukturēt un kā sadalīt prioritātes," viņa sacīja, piebilstot, ka Ārlietu koncepcijai jābūt konkrētākai. Ozoliņa pauda cerību, ka Latvijas ārpolitisko centienu formulēšanas rezultāts būs redzams pašas diskusijas posmā, ne tikai tās noslēgumā.
	Ārlietu ministrs pabeigtu ārlietu koncepciju vēlas redzēt rudenī, taču vienlaikus norādīja, ka pārlieku steigties nevajadzētu. "Jāsagatavo dokuments, kas pieņemams ārēji un iekšēji, kas veicinātu izpratni un diskusiju sabiedrībā par ārpolitiku," sacīja Pabriks. 
Latvijā otrs zemākais atbalsts ES konstitūcijai
Diena  07/30/04    63% Latvijas iedzīvotāju atbalsta Eiropas Savienības (ES) konstitūcijas pieņemšanu, un tas ir otrs zemākais rādītājs aiz Igaunijas desmit jauno Eiropas Savienības (ES) valstu vidū, ziņo BNS. Pret ES konstitūcijas pieņemšanu iebilst 10% aptaujāto Latvijas iedzīvotāju, bet sava viedokļa šajā jautājumā nav 27% valsts iedzīvotāju, liecina Eiropas Komisijas (EK) publicētais Eirobarometra pētījums. Igaunijā tikai 57% iedzīvotāju atbalsta ES konstitucionālā līguma pieņemšanu. Tas ir viszemākais rādītājs jaunajās ES dalībvalstīs. Vislielākais iedzīvotāju atbalsts konstitūcijas pieņemšanai veco ES valstu vidū ir Itālijā (94%) un Spānijā (93%), bet vismazākais - Lielbritānijā (51%) un Zviedrijā (50%).
Latvijas karavīri ceļā uz ASV
BNS  07/31/04     Latvijas karavīri un zemessargi piedalīsies starptautiskajās militārajās mācībās "GuardEx 2004", kas no 1. līdz 13. augustam risināsies ASV, Mičiganas štatā. Mācībās piedalīsies 30 Latvijas kareivju vads. Mācību "GuardEx 2004" laikā Latvijas zemessardzes vadu plānots sadalīt pa nodaļām inženieru bataljona sastāvā, tādējādi dodot iespēju nodaļu komandieriem un zemessargiem darboties vienā apakšvienībā ar amerikāņu kolēģiem. 
	Mācībās paredzēti kaujas šaušanas vingrinājumi ar ASV bruņojumā esošajiem ieročiem, orientēšanās apvidū, medicīniskās palīdzības sniegšanas treniņi un uguns atbalsta izsaukšana. Mācību laikā zemessargus iepazīstinās ar mācību procesa plānošanu Nacionālās gvardes brigādes, bataljona, rotas un vada līmenī, kājnieku bataljona štāba mācību norises organizāciju, brīfingu kārtību, analīzes norisi. Pirms došanās uz ASV karavīri un zemessargi piedalījās kandidātu atlases nometnē, kur iepazinās ar ASV armijas taktikas pamatprincipiem, tipogrāfiju, pirmās palīdzības sniegšanu, papildināja zināšanas.
63% Latvijas iedzīvotāju 
atbalsta divu ātrumu Eiropu
BNS  08/02/04    63% Latvijas iedzīvotāju atbalsta divu ātrumu Eiropas attīstību, un šajā jautājumā Latvijas iedzīvotāju viedoklis ir līdzīgs Eiropas Savienības (ES) valstu iedzīvotāju nostājai. Eiropas Komisijas publicētais Eirobarometra pētījums liecina, ka 61% ES iedzīvotāju atbalsta divu ātrumu Eiropu. Jauno ES valstu vidū atbalsts atšķirīgai ES attīstībai ir pat lielāks nekā vecajās valstīs - 67%. Pret divu ātrumu Eiropu ir 9% Latvijas iedzīvotāju, savukārt sava viedokļa par to nav 27% valsts iedzīvotāju. 
	Kopumā ES pret divu ātrumu Eiropas attīstību iebilst 33% iedzīvotāju, no vecajām ES valstīm - 36%, savukārt no jaunajām ES dalībniecēm - tikai 18%. Vislielākais atbalsts divu ātrumu Eiropai veco valstu iedzīvotāju vidū ir Īrijā (66%), Lielbritānijā (66%), Spānijā (65%), Beļģijā (64%) un Luksemburgā (64%). Savukārt no jaunajām valstīm par atšķirīgu ES attīstību visvairāk iestājas Slovēnija (77%), un tas ir augstākais rādītājs visu ES 25 valstu vidū. Liels atbalsts divu ātrumu Eiropai ir arī Polijā (72%), Kiprā (65%) un Ungārijā (64%). 
	No Baltijas valstīm visvairāk iedzīvotāju divu ātrumu Eiropu atbalsta Lietuvā - 64%. Latvija šajā ziņā no kaimiņvalsts atpaliek tikai par procentu, savukārt Igaunijā divu ātrumu Eiropu atbalsta 62% iedzīvotāju. Vismazāk dažādu Eiropas attīstību no vecajām ES valstīm atbalsta Nīderlande (51%), Itālija (54%), Portugāle (55%), Dānija (55%) un Zviedrija (57%). 
	Savukārt jauno valstu iedzīvotāji visvairāk pret divu ātrumu Eiropu iebilst Slovākijā (58%), Maltā (58%) un Čehijā (59%). Ideja par tā dēvēto divu ātrumu Eiropu paredz ES valstu dažādu attīstību un stiprāko valstu sadarbības veicināšanu, negaidot pārējo valstu attīstību.
Cīnās par atzinību Gunāram Astram
Latvijas Avīze  08/02/04     Divi no Latvijas Eiroparlamentāriešiem jau šobrīd var pastāstīt par konkrētiem uzsāktiem darbiem Eiropas Parlamentā. Pirmajā EP cilvēktiesību apakškomitejas sēdē apspriestas ikgadējās Saharova balvas iespējamie kandidāti. Inese Vaidere šajā komitejā darbojas kā aizvietotāja (bez balss tiesībām) un kā vienu no iespējamiem balvas saņēmējiem ierosināja Gunāru Astru. 
	"Uzzinājusi, ka šo atzinību iespējams piešķirt arī mirušiem cilvēkiem, saviem kolēģiem stāstīju par Gunāra Astras nopelniem. Pēcāk vairāki apakškomitejas biedri manam ierosinājumam pauda atbalstu," man skaidroja Vaidere, norādot, ka turpinās darbu pie šā jautājuma. Savukārt Roberts Zīle pirmajā EP transporta komitejas sēdē ieguvis pirmo tiešo darba uzdevumu. Viņš iecelts par ziņotāju, proti, likumdošanas priekšlikumu sagatavotāju dzelzceļa liberalizācijas jautājumos. "Konkrēti man uzticēts jautājums par dzelzceļa kravu piegādes kvalitāti. Tātad par piegādātāju atbildību un saistībām piegādāt kravu kvalitatīvi. Kravu pārvadājumi, izmantojot dzelzceļu, ir ļoti būtiski Latvijā un citviet Austrumeiropā," man skaidroja Zīle.
Uzziņa
	Kopš 1988.gada Eiropas Parlaments katru gadu piešķir starptautisko akadēmiķa Saharova cilvēktiesību balvu. Šo atzinību piešķir personām vai organizācijām, kas devušas lielu ieguldījumu cilvēktiesību un pilsonisko brīvību aizstāvībā. Laureātu izraugās Eiropas parlamenta politisko frakciju vadītāji. Akadēmiķis Saharovs, viens no pazīstamākajiem disidentiem Padomju Savienībā, miris 1989.gada decembrī. 
	Pagājušajā gadā Saharova balvu ieguva ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans. Bet iepriekš šo prēmiju saņēmuši bijušais Dienvidāfrikas Nacionālā kongresa līderis Nelsons Mandela, Mjanmas (Birmas) opozīcijas līdere Auna San Su Čži, ķīniešu disidents Vejs Czenšens, Spānijas cilvēktiesību aizsardzības grupa "Basta Ya" ("Pietiek!"), Turcijas kurdu politiķe Leila Zana un citi.
Latvija palīdzēs Baltkrievijai
LETA  08/02/04     Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) pieļauj, ka nākotnē Latvijas valdība sadarbī bā ar citām Eiropas Savienības valstīm būtu gatava piešķirt līdzekļus reformu procesa veicināšanai Baltkrievijā. To ministrs apliecinājis šodien Saeimas deputātiem nosūtītajā atbildes vēstulē saistībā ar Latvijas valdības līdzdalību opozīcijas preses izdevuma finansēšanā Baltkrievijā. 
	Pabriks vienlaikus izsaka nožēlu, ka kaimiņvalsts varas iestādes šādas iniciatīvas līdz šim nav atbalstījušas. Jau jūnijā vairāki Saeimas deputāti no Tautas saskaņas partijas nosūtīja vēstuli Ministru prezidentam Indulim Emsim (ZZS) ar jautājumiem par Latvijas valdības līdzdalību opozīcijas preses izdevuma finansēšanā Baltkrievijā. Latvijas Transatlantiskā līguma organizācija (LATO) sadarbībā ar Baltkrievijas žurnālistiem ir nodibinājusi sabiedrisko organizāciju "Atvērta Baltkrievija", kura gatavojas finansēt Baltkrievijas opozīcijas laikrakstu "Otkritaja gazeta" ("Atvērtā avīze"). Latvijas ĀM bieži piešķir līdzekļus LATO. 
	Pirmdien nosūtītajā vēstulē ministrs apliecina, ka demokrātiskā procesa veicināšana Baltkrievijā "ir patiesi cēls mērķis ar eiropeisku nozīmi". Viņš apsveic Latvijas pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu rūpēties par to, lai Eiropā turpinātu nostiprināties demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas vērtības. Tas pilnībā saskan gan ar Latvijas valsts, gan ES kopumā realizēto politiku, norāda Pabriks.
Latvijas prioritāte - austrumi
LETA  08/03/04     Nākamgad Latvija kā jaunā Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts plāno aktivizēt divpusējo un trīspusējo attīstības sadarbību, īpaši ar NVS valstīm. To paredz vakar Ministru kabineta (MK) komitejā akceptētais Latvijas Attīstības sadarbības politikas plāns 2005. gadam. Tas izvirza prioritārās jomas atbalstāmiem projektiem divpusējai un trīspusējai sadarbībai. Plānā uzsvērts, ka jāuzsāk publiskās informācijas kampaņas, jāatbalsta pētniecības darbs, jāturpina normatīvi tiesiskās bāzes un administratīvās kapacitātes attīstīšana. Tas ir pirmais solis, uzsākot divpusējo attīstības sadarbības projektu programmu, lai pārskatāmā laika periodā nodrošinātu Latvijas kā Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts saistības, kas ietvertas ES Barselonas padomes deklarācijā, proti, palielināt finansējumu attīstības sadarbības mērķiem. Plāns 2005. gadam izstrādāts Latvijas prioritāšu reģionam NVS un Balkānu valstīm, par prioritārām nosakot Ukrainu, Moldovu, Gruziju, Uzbekistānu un Baltkrieviju. Tiks izstrādāta arī sistēma valsts institūciju, pašvaldību, nevalstisko organizāciju un privātā sektora projektu atbalstīšanai noteiktajās prioritāšu jomās, kā arī tehniskās palīdzības projektu uzsākšanai. Šim nolūkam Ārlietu ministrija izstrādās grantu programmas vadlīnijas, projektu konkursa vadlīnijas, izveidos Attīstības sadarbības padomi, projektu ieviešanas vienību jeb sekretariātu un veiks citus normatīvi tiesiskās bāzes un administratīvās struktūras izveidošanas pasākumus.
Ramsfelds pauž 
atzinību Latvijai par atbalstu Irākā 
LETA  08/04/04    Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) saņēmis ASV aizsardzības sekretāra Donalda Ramsfelda vēstuli, kurā Latvijai izteikta atzinība par atbalstu Irākas reorganizēšanas pasākumos un noturību "šajos pēdējos grūtajos mēnešos", informēja Aizsardzības ministrijas Preses nodaļas vadītāja Anda Baraškina. 
	Vēstulē aizsardzības ministram teikts, ka kopš varas nodošanas Irākas pagaidu valdībai ir uzsākts jauns posms šīs valsts pārveidošanā. Viens no šo pasākumu mērķiem ir novērst apdraudējumu reģionam un visai pasaulei. 
	Kā uzsver Ramsfelds, neskatoties uz teroristu uzbrukumiem, Irākas valsts struktūru reorganizācija norit veiksmīgi un tuvākajā laikā plānots sagatavot un ratificēt jaunu konstitūciju, kā arī ievēlēt valdību. Šajā reģionā ir vērojams arī ekonomiskais progress, sekmīgi attīstās veselības sfēra, tiek uzlabotas sakaru līnijas, pieaug aktīvo interneta lietotāju skaits. Sabiedriskās domas aptaujas rādot, ka pieaug Irākas tautas interese par politisko attīstību. 
	Šajā situācijas apskatā tiek arī minēts, ka teroristu uzbrukumi joprojām ir aktuāli un drošības problēmas tieši ietekmē arī citas reorganizācijas sfēras - izpostītā infrastruktūra kavē pirmās nepieciešamības pakalpojumu sniegšanu, tiek traucēta ekonomiskā attīstība. Irākas daudznacionālie spēki un Irākas drošības dienesti nevar novērst visus teroristu draudus, tomēr drošības dienestu darbība būs vēl aktīvāka, sola ASV pārstāvis. 
	Kā atgādināja Baraškina, pēc Latvijas kontingenta karavīru apmeklēšanas Irākā un Afganistānā un šo starptautisko misiju karavīru apgādes nodrošinājuma izvērtēšanas, Slakteris ierosināja valsts budžeta grozījumos iekļaut papildu finansējumu starptautisko misiju nodrošināšanai. 

Valdība un partijas

Latvijā populārākais politiķis - 
Ventspils mērs Lembergs
LETA  07/29/04    Latvijā populārākais politiķis ir Ventspils pilsētas domes priekšsēdētājs Aivars Lembergs, aiz sevis atstājot Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, liecina "Latvijas faktu" jūlijā veiktā aptauja. 
	Lemberga darbību pozitīvi vērtē 68,6% aptaujāto, negatīvi - 16,8%, bet 12,7% nav varējuši sniegt savu vērtējumu. 1,8% par Lembergu nav dzirdējuši. Kopumā Ventspils mēra reitings Latvijas iedzīvotāju skatījumā ir 51,9 punkti. 
	Valsts prezidentes darbību pozitīvi vērtē 71,2% Latvijas iedzīvotāju, negatīvi 23,9%, bet 4,9% nav varējuši sniegt savu vērtējumu. Vīķes-Freibergas reitings jūlijā bijis 47,2 punkti. 
	Latvijas pilsoņu skatījumā populārākā politiķe ir Valsts prezidente, bet Lembergs ierindojas otrajā vietā. 
	Trešais populārākais politiķis Latvijā ir Eiroparlamenta deputāts Guntars Krasts (TB/LNNK), kura reitings jūlijā bija 37,1 punkts. Seko Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs (LSDSP) - 32 punkti, apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) priekšsēdētājs Jānis Straume - 16,9 punkti, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre (ZZS) - 12 punkti, TB/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs Māris Grīnblats - 9,4 punkti, Tautas saskaņas partijas (TSP) priekšsēdētājs Jānis Jurkāns - 7,9 punkti, Latvijas Pirmās partijas (LPP) Saeimas frakcijas vadītājs Oskars Kastēns - 7,8 punkti, partijas "Jaunais laiks" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš - 7,6 punkti, Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) priekšsēdētājs Dainis Īvāns - 7,6 punkti. 
	Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) Saeimas frakcijas priekšsēdētāja Augusta Brigmaņa reitings jūlijā bijis 5,4 punkti, JL Saeimas deputāta Jāņa Reira - 4,3 punkti, Darba partijas priekšsēdētāja Aivara Kreitusa - 3,7 punkti. 
	Pārējo politiķu reitings ir negatīvs. Saeimas sekretāra biedra Aleksandra Bartaševiča (TSP) reitings jūlijā bija mīnus 2,3 punkti, JL priekšsēdētāja Einara Repšes - mīnus 14,7 punkti, bet Eiroparlamenta deputātes Tatjanas Ždadokas (PCTVL) - mīnus 28,7 punkti. 
Sociāldemokrāti padzen Ždanokas līdzskrējēju 
Edgars Orlovs,   Rīgas Balss  07/29/04     Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) valde sagatavojusi partijas domes lēmumu izslēgt no LSDSP rindām partijas jaunatnes organizācijas vadītāju Jāni Kuzinu. Jaunietis aktīvi iesaistījies krievu skolu aizstāvības štāba aktivitātēs, darot kaunu sociāldemokrātu vārdam.
	LSDSP priekšsēdētājs Dainis Īvāns pastāstīja, ka Kuzina vadītās LSDSP Jaunatnes organizācijas (JO) jauniešu runas un darbība jau kādu laiku neatbilst partijas programmatiskajām nostādnēm. Īpaši nepieņemamas partijai esot Kuzina un viņa domubiedra Aleksandra Kotaņistova aktivitātes. Kotaņistovs vakar pats uzrakstīja lūgumu izslēgt viņu no LSDSP, bet Kuzins jāizslēdz, jo JO biedru grupa jau vairākas reizes piedalījusies pasākumos, kur bez LSDSP akcepta parakstījusi svarīgus politiskus dokumentus, kas neatbilst LSDSP pozīcijai. Vēl Kuzins ar saviem domubiedriem esot bez atļaujas devies uz Eiropas parlamenta deputātes Tatjanas Ždanokas organizēto Latvijas jauniešu protesta akciju Strasbūrā, kur klaigāts, ka izglītības reforma nav ieviešama dzīvē. Pēc Īvāna teiktā, tas viss summējies un valdes vairākums uzskata, ka Kuzins ir izslēdzams no LSDSP, bet ar viņa vadīto LSDSP JO laužams sadarbības līgums. LSDSP birojam uzdots sagatavot dokumentus Valsts reģistram, lūdzot anulēt LSDSP nosaukumu LSDSP Jaunatnes organizācijai. Partijas domes sēde lēmumprojektu par Kuzina izslēgšanu skatīs 14. augustā. 
	Kuzins RB sacīja, ka ne jau viņš izslēdzams no LSDSP, bet partijai maināma vadība: "Tieši mani uzskati ir sociāldemokrātiski un pilnībā atbilst partijas programmai. Sociāldemokrāta princips ir aizstāvēt jebkuru minoritāti. To arī daru. Tagad partijas vadība izvēlas vienkāršāko - nevis pilda partijas programmu, bet izslēdz mani no partijas." Viņš taisnojās, ka nav kļuvis par Ždanokas ideju atbalstītāju, lai arī uzskata, ka izglītības reformas ieviešanai nosakāms moratorijs. Kuzins uzsvēra, ka uz Strasbūru kopā ar 13 domubiedriem devies par savu naudu. Viņš gan arī atzīst, ka turp braucis pēc Ždanokas ielūguma un ar to pašu autobusu, kurā pārējie reformas pretinieki. Viņš piebilda, ka jau vairāk nekā mēnesi partijas vadība uz viņu un Kotaņistovu izdarījusi spiedienu, vēloties panākt izstāšanos no LSDSP.
TP aizstāvēs Kalnietes izredzes 
Ināra Egle, Sanita Jemberga,  Diena  08/02/04    Tagadējās Eiropas komisāres Sandras Kalnietes izredzes būt šajā amatā politiķi vērtē augstāk, lai arī premjera pārstāvētās Zaļo un Zemnieku savienības un Latvijas Pirmās partijas pārstāvji ir izteikušies par atbalstu otrai kandidātei - Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei (ZZS). Taču liela nozīme varētu būt Tautas partijas viedoklim. "Mēs esam izteikuši atbalstu Sandrai Kalnietei un no tā neatkāpsimies, ja reiz esam devuši vārdu," Dienai sacīja TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis. Ja parādītos kādi iemesli, kuru dēļ koalīcija par S.Kalnieti nespētu vienoties, TP būtu gatava deleģēt savu pārstāvi komisāra amatam.
	Premjers Indulis Emsis (ZZS) kandidātu EK prezidentam Žozē Manuelam Barrozo vēloties nosaukt pirmdien, tāpēc koalīcijas partneriem būs jāizšķiras starp S.Kalnieti un nevienas partijas formāli nenosaukto Saeimas spīkeri I.Ūdri. Ž.Barrozo esot "ļoti spilgti un draudzīgi rekomendējis, ka no Latvijas kā komisāri vēlas sievieti". Tam I.Emsis piekrītot, tāpēc LPP izvirzīto ekonomikas ministru Juri Lujānu viņš neesot piedāvājis. Premjers Dienai apgalvoja, ka Ž.Barrozo viņam esot minējis vairākas jomas, kuras Latvijai varētu piedāvāt, taču I.Emsis esot nosolījies tās neizpaust. Jautāts, kura no kandidātēm profesionāli jomām atbilst vairāk, viņš sacīja, ka "atbilstība ir vienos gadījumos vairāk, citos mazāk, bet abas ir atbilstošas". I.Emsis apgalvoja, ka nākamais komisijas prezidents vairākkārt sacījis, ka viņam nav pretenziju ne pret vienu no kandidātēm.
	Koalīcijā vienošanās tikšot panākta sarunu ceļā, un premjers nevēloties komisāra kandidātu izvirzīt ar valdības balsojumu, bet gan panākt vienotu pozīciju un visu atbalstu kandidātam - ja būs nepieciešams, vēlreiz sazināties ar EK prezidentu. 
	TP līderis Atis Slakteris vēl piektdien apgalvoja, ka par I.Ūdri partija nav gatava balsot, taču atteicās prognozēt, vai TP paliktu valdībā, ja abas pārējās koalīcijas partijas TP vienkārši pārbalso. LPP frakcijas vadītājs Dzintars Jaundžeikars, paužot personīgo viedokli, sacīja, ka viņš varētu atbalstīt I.Ūdri, kas esot finansiste un politiski pieredzējusi. Kāds politiķis neoficiāli pieļāva - ja TP piekritīs I.Ūdres nominēšanai, tad acīmredzot tas šai partijai tiks kompensēts ar kādu komisāra amatam līdzvērtīgu iespēju.
	Vairāki TP frakcijas deputāti atzina, ka no I.Ūdres izvirzīšanas neredz nekādu ieguvumu, un noraidīja versiju par I.Ūdres atbrīvotā Saeimas priekšsēdētājas amata iekļaušanu politiskajā tirgū, lai TP pārstāvis Andris Ārgalis varētu ieņemt viņas vietu. TP neesot izdevīgi tiekties uz šo posteni, jo A.Ārgalis ir Rīgas mēra amata kandidāts pašvaldību vēlēšanās. Jāatgādina, ka ar divpadsmit deputātiem pārstāvētās ZZS pārstāvji ieņem divus augstākos amatus valstī - Saeimas spīkera un premjera -, un jau valdības veidošanas laikā tika prognozēts, ka šāda situācija ilgi nevar saglabāties.
	Opozīcijā esošā Jaunā laika EP deputāts Aldis Kušķis Dienai pieļāva - lai arī komisāra izvēle ir premjera kompetence, I.Emsis, iespējams, no Ž.Barrozo vai viņa padomniekiem "varētu būt saņēmis zīmi, ka, izvēloties Sandru Kalnieti, attieksme būtu pozitīvāka un portfelis labāks". A.Kušķis, norādot, ka I.Ūdre nav pazīstama EK aprindās, viņas izredzes vērtēja zemāk arī tāpēc, ka viņa pārstāv to pašu kreisi orientēto zaļo politisko grupu, kuru ir izvēlējusies Tatjana Ždanoka (PCTVL). S.Kalniete sevi saista ar Tautas partiju grupu, lai arī nepārstāv nevienu no koalīcijas partijām - viņu kā bezpartijisko komisāra amatam izvirzīja bijušais premjers Einars Repše (JL), par savu izvēli iepriekš neinformējot pat citas koalīcijas frakcijas.
	"Premjers acīmredzot izšķirsies par Kalnieti, jo to prasīs Tautas partija, lai arī tieši tā sāka diskusiju par Sandras Kalnietes atbilstību amatam, kas provocēja citus politiskos spēkus nominēt savus kandidātus un I.Ūdrei izvērst reklāmas kampaņu, apbraukājot Latviju," Dienai sacīja valdību atbalstošās Tautas saskaņas partijas frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs. Viņš noliedza, ka TSP būtu ietekmējusi premjera izvēli par labu I.Ūdrei kā, iespējams, TSP vēlētājam pieņemamākai. Tādu iespēju noraidīja arī TP politiķi un neapstiprināja I.Emsis, kas neesot konsultējies ar TSP jautājumā par komisāru.
Budžeta grozījumi sola 
lielāku algu pedagogiem
Bens Latkovskis,  NRA  08/03/04     Šā gada budžeta grozījumi esot sociāli atbildīgi un kalpo neaizsargātāko iedzīvotāju grupu interesēm, valdības ieplānotos budžeta grozījumus raksturo premjers Indulis Emsis.
	Par spīti Latvijas Bankas iebildēm, ka nepieciešams samazināt budžeta deficītu, šogad tas tiek plānots jau iepriekš noteiktajā 2% līmenī no iekšzemes kopprodukta (IKP). 
	Visi nodokļu papildu ieņēmumi, kuri tiek prognozēti par 54,3 miljoniem lielāki nekā likumā pašlaik noteiktais līmenis, tiks sadalīti, palielinot budžeta izdevumu daļu. 
	Valdība jau vienojusies par papildu plānoto ieņēmumu sadali. Kopumā ministrijas budžeta grozījumiem bija pieprasījušas papildu finansējumu ap 150 miljoniem latu, un, kā stāsta finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, lielāko daļu no pieprasījumiem veidoja algu palielināšana ministrijās un citās valsts iestādēs. Piemēram, ilgi plānotajai ierēdņu algu reformai nepieciešami 70 miljoni latu.
	Kā preses konferencē, runājot par budžeta grozījumiem, vairākkārt uzsvēra gan premjers, gan finanšu ministrs, valdībai jāatrod nauda, lai segtu parādus, kuri radušies "iepriekšējās valdības voluntāri samazināto izdevumu dēļ".
	Kā Latvijā pēdējā laikā pieņemts, gada otrajā pusē atsevišķas iedzīvotāju grupas un nozares tiek aplaimotas ar papildu finansējumu, grozot budžeta izdevumu daļu. Šogad galvenie ieguvēji būs pedagogi, kuru algas pieaugs par 25 latiem mēnesī, skolu direktori - algas pielikums 47 lati, un augstskolu mācībspēki, kuriem algas palielināsies vairāk nekā par 100 latiem mēnesī. Kopumā pedagogu algu palielināšanai no 1. septembra atvēlēti 9,6 miljoni latu. Šis algu palielinājums uzkrauj slogu nākamā gada budžetam par vairāk nekā 36 miljoniem latu.
	Aptuveni trešā daļa no kopējā papildu finansējuma tiks lauksaimniecības nozarei. Kopumā Zemkopības ministrijas izdevumus paredzēts palielināt par 17,5 miljoniem latu.
	Kā uzsvēra I. Emsis, budžeta grozījumos paredzēts papildu finansējums sportam 1,2 miljonu latu apmērā. "Iepriekšējā valdība sportam bija pagriezusi muguru," viņš sacīja, likdams saprast, ka viņa vadītā valdība rīkosies citādi. 900 000 latu plānots piešķirt jauniešu sporta spēļu komandu dalībai un individuālo sportistu dalībai starptautiskās sacensībās, bet balvām par izciliem sasniegumiem sportā paredzēti papildu līdzekļi 300 000 latu apmērā.
Emsis komisāra amatam izvirza Ūdri 
LETA  08/03/04     Pēc aptuveni stundu garas valdības locekļu apspriešanās Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) Eiropas Komisijas (EK) komisāra amatam izvirzīja Saeimas priekšsēdētāju un vienu no Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) līderiem Ingrīdu Ūdri, lai gan pārējie koalīcijas partneri šo kandidatūru neatbalsta.
	Emsis norādīja, ka koalīciju veidojošās partijas joprojām atbalsta katra savu kandidātu, tomēr valdībai neesot laika turpināt debates, tāpēc premjers nolēmis izmantot savas tiesības un vienpersoniski izvirzīt šim amatam Ūdri.
	Kā ziņots, Tautas partija (TP) komisāra amatam piedāvāja līdzšinējo Latvijas pārstāvi EK Sandru Kalnieti, Latvijas Pirmā partija (LPP) - ekonomikas ministru Juri Lujānu, bet ZZS - Ūdri.
	Arī vakar koalīcijas partijas par šo jautājumu nespēja vienoties, jo katra aizstāvēja savas pozīcijas, taču neoficiāli tika atklāts, ka komisāra amats, visticamāk, tiks atvēlēts premjera partijas biedrei Ūdrei. Premjeram ir tiesības vienpersoniski nosaukt komisāra amata kandidātu.
	Emsis šodien valdības pārstāvjus aicināja Eiropas komisāra amatā atbalstīt tieši Ūdri: "Ņemot vērā sarunu rezultātus ar mūsu partneriem un EK prezidentu Žozē Manuelu Durau-Barrozu, konstatēju, ka mums ir liela priekšrocība - mums ir koalīcijas valdība ar trim partneriem, kuriem katram ir savs kandidāts šim amatam. Redzot šo situāciju, izmantoju izdevību, ka esat man uzticējuši vadīt šo valdību, tādēļ šai amatā aicinu apstiprināt Ūdri."
	Ministru prezidenta biedrs Ainārs Šlesers (LPP) pauda viedokli, ka viņa partijas izvirzītais kandidāts Lujāns arī būtu cienīgs uzņemties šo amatu. Taču ņemot vērā, ka premjeram ir bijušas iespējas runāt ar Barrozu un viņš ir uzņēmies politisko atbildību par Ūdri, būtu jāatbalsta Ūdres kandidatūra. "Esam spiesti zināmā mērā piekāpties," teica Šlesers.
	Kā norādīja Emsis, sarunā Barrozu uzsvēris, ka no 25 komisāriem astoņām būtu jābūt sievietēm. Šobrīd viņš šo solījumu nevarot izpildīt, tādēļ Emsim ļoti silti ieteicis Latvijai šim amatam virzīt sievieti. 
	Valdībā debatējot par komisāra amatu, pret Ūdres kandidatūru iebilda TP ministri Atis Slakteris un Artis Pabriks, kuri vēlējās no Emša uzzināt konkrētus argumentus, ar ko Ūdre komisāra amatā būs labāka par Kalnieti.
	Ministru prezidents atbildēja, ka Ūdre ir Saeimas priekšsēdētāja un līdz ar to otrā augstākā amatpersona Latvijā. "Ja gribam darbam Eiropā nominēt Latvijā ietekmīgu personu, tad tā ir Ūdre," apgalvoja Emsis. 
	Ārlietu ministrs Pabriks tomēr norādīja, ka ietekme valstī vēl nenozīmē gūt ietekmi Eiropā. Viņš pauda pārliecību, ka Kalniete labāk pārstāvētu labēju politiku Eiropā.
	Pabriks ierosināja par komisāra amata kandidatūrām balsot, taču Emsis tam kategoriski iebilda. 
Tautas partija sola Emsi ilgi neciest, 
taču no valdības neaiziet 
Ināra Egle, Sanita Jemberga,  Diena  08/04/04    Tautas partijas viedokļa ignorēšana, izvēloties Eiropas komisāru, otrdien sakrita ar šajā dienā sāktajām TP un Jaunā laika sarunām, kuru galamērķis ir vienoties par stabilas labējas vairākuma valdības izveidošanu. Uz šā fona iespaidīgāk izklausījās TP vadošo politiķu solījumi neciest šo apkaunojumu un darīt drīzu galu pašreizējai mazākuma valdībai, "ja vien ir iespējams vienoties ar JL par labāku valdību", sacīja Gundars Bērziņš. Viņš valdības mūžu prognozēja līdz budžeta grozījumu pieņemšanai augusta beigās. "Premjera nerēķināšanās ar mums var pasteidzināt šīs valdības galu," piebalsoja frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis.
	Taču TP negatavojas uzreiz atstāt I.Emša valdību, un vadošie politiķi ar gandrīz identisku motivāciju par šo situāciju runāja kā no vienas grāmatas, atgādinot iepriekšējā premjera Einara Repšes rīcību, kas arī komisāra kandidātu izraudzījās vienpersoniski. "Kāpēc jāiet ārā? Emsis izdarīja to pašu, ko Repše. Un cik ilgi viņš pēc tam noturējās?" vaicāja A.Kalvītis. TP līderis Atis Slakteris teica: "Emsis pieņēma lēmumu Repšes stilā - vienpersoniski." TP valdes loceklis Edmunds Krastiņš arī atgādināja, ka TP atbalstīja nevis savu kandidātu, bet gan savulaik Jaunā laika izvirzīto komisāri Sandru Kalnieti, tāpēc neredz iemeslu pamest valdību. Valdes loceklis Jānis Lagzdiņš gan atzina, ka TP vadībai viņu būšot ļoti grūti pārliecināt turpmāk atbalstīt I.Emša valdību.
	Lai gan A.Slakteris paziņoja, ka TP ar šo piešķir premjeram dzelteno kartīti, kas futbola terminoloģijā nozīmē aizrādījumu, viņš nevarēja atbildēt, kā lielākā koalīcijas frakcija tagad reaģēs. Uzstājīgi taujāts, vai S.Kalnietes aizstāvība no TP puses nav bijis labi iestudēts politiskais teātris, aiz kura slēpjas izdevīgums citu amatu dalīšanā, A.Slakteris atbildēja, ka TP esot bijuši aplinkus piedāvājumi, to starpā ieņemt Saeimas spīkera amatu, taču partiju tas neinteresējot. "Ja jūs iedomājaties, ka ir bijušas kaut kādas amatu sarunas - nē. Ir bijušas tikai sarunas par komisāru kandidatūrām, un mums bija pietiekami liels pārsteigums, kad izvirzīja Ingrīdu Ūdri."
	No TP politiķiem tā arī neizdevās uzzināt, ko viņi saņems par to, ka neiebilda pret I.Ūdri. Citi partneri joprojām uzskata, ka Saeimas priekšsēža amats, kas gan atbrīvosies tikai novembrī, TP Rīgas mēra amata kandidātam Andrim Ārgalim būtu laba tribīne kampaņā. Ir arī izskanējušas versijas, ka šis amats varētu tikt izmantots politiskajā tirgū jaunas valdības veidošanā, kad to piedāvātu vai nu Jaunajam laikam, lai TP pavērtos lielākas cerības uz premjera posteni, vai nu TB/LNNK, vai JL daļai, ja vienošanās ar JL līderi E.Repši beidzas bez rezultātiem.
	Otrdien notikušās JL un TP sarunas abas puses raksturoja kā cerīgas, lai arī E.Repšes teiktais liecināja, ka JL vēlas vadīt nākamo valdību un ieiet tajā kopā ar TB/LNNK. A.Slakterim bija grūti atbildēt uz jautājumiem par veidu, kādā viņš iedomājas nonākt līdz citai valdībai, ja sarunās ar JL tiks konstatēta iespēja strādāt kopā. Viņš stāstīja par apņemšanos nodrošināt I.Emša valdībai labējo vairākumu uz budžeta pieņemšanu, taču E.Repše uzreiz norādīja, ka JL neies I.Emša valdībā un par tās budžetu nebalsos. Taču tas, ka pārējie koalīcijas partneri pilnīgi mierīgi uztver TP sarunas ar JL, ir daļējs apstiprinājums JL politiķu aizdomām, ka TP varbūt nemaz necer uz veiksmīgu sarunu iznākumu, esošo situāciju uzskatot par labu.
	Abas partijas izveidoja darba grupas, kas izstrādās programmas valstiski svarīgākajos jautājumos. Taču jūtams, ka grūtākais punkts sarunās būs personālijas, lai arī E.Krastiņš kā kritiskāko paredz diskusiju par valdības darba metodēm. Tas sakrīt arī ar J.Lagzdiņa viedokli, ka E.Repšem būs jāspēj pārliecināt TP, ka kopīgā valdībā neatkārtosies "tā nejēdzība, kas bija Repšes valdībā, apkarojot un iznīcinot partnerus". JL frakcijas priekšsēža vietnieks Artis Kampars uz sarunām raugās pozitīvi, jo pēc kopīgās darba grupās pavadīta mēneša abu partiju cilvēku attiecības būs uzlabojušās un lielākas savstarpējas uzticības gaisotnē arī vieglāk būs atrisināt grūtākos jautājumus, ja vien TP to patiesi vēlēsies.
Lejiņš: Kalniete Briselē simbolizēja Latviju, 
Ūdre to nedarīs 
LETA  08/03/04    Eiropas Savienības (ES) komisāre Sandra Kalniete Eiropas valstīs un tās institūcijās ar savu nostāju simbolizē Latviju, taču nupat komisāra amatam izvirzītā Ingrīda Ūdre (ZZS) šādu uzdevumu nespēs pildīt, uzskata Latvijas ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš.
	Viņš pauda viedokli, ka Ūdres izvirzīšana šim amatam bija nepareiza. 
	"Tai vajadzēja būt Kalnietei, kura Briselē simbolizē Latviju, kura labi pazīst Eiropas lietas un ir spēcīga, neatkarīga personība," sacīja Lejiņš, kurš uzskata, ka, izvirzot Ūdres kandidatūru, ir notikusi politiska "pārbīde nez kurā virzienā". 
	Pēc Lejiņa vārdiem, Kalniete, kuru Eiropā darīja pazīstamu arī grāmata par viņas ģimenes pārciesto Sibīrijā, bija spēcīgs Latvijas simbols. Diskusijas, ko viņa izraisīja par padomju genocīdu, aptvēra ne tikai Vāciju, bet atbalsojās arī Amerikas kontinentā, sacīja Lejiņš, piebilstot, ka "Krievijai Kalnietes atrašanās Briselē noteikti nepatika". 
	"Nezinu, vai Ūdres izvirzīšanai ir tiešs sakars ar Krievijas ietekmi, taču skaidrs, ka Krievijai nepatika Kalniete kā spēcīgs cilvēks, kurš simbolizē Latviju, kura vietā tagad būs cits cilvēks, kurš to nedara," sacīja Lejiņš. 
	Politoloģe Žaneta Ozoliņa aģentūrai LETA nekomentēja Ūdres izvirzīšanu, sakot, ka nepazīst šo kandidatūru tik lielā mērā, lai izteiktu viedokli par viņas spējām darbam Eiropas Komisijā.  
Ūdre jau devusies tikties ar Barrozu
LETA  08/04/04    Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre (ZZS), kuru premjers Indulis Emsis (ZZS) otrdien izvirzīja Eiropas komisāra amatam, jau tajā pašā dienā bija devusies tikties ar Eiropas Komisijas (EK) prezidentu Žozē Manuelu Durau-Barrozu. 
	Emsis žurnālistiem otrdien apstiprināja, ka Ūdres tikšanos ar Barrozu noorganizējuši viņa palīgi, tādēļ viņš nezina precīzi, kad tikšanās notiks. 
	Jau tikšanās laikā ar Barrozu, kad Emsis EK prezidentu iepazīstināja ar visiem partiju izvirzītajiem kandidātiem eirokomisāra amatam, Emsis esot vienojies par to, ka vienam no pārstāvjiem būs saruna ar Barrozu. 
	Emsis pagaidām neatklāja, kāds portfelis ir piedāvāts komisāram no Latvijas, nenoliedzot, ka tas varētu būt saistīts ar ekonomiskiem jautājumiem. 
	Premjers nevēlējās Ūdres kandidatūru salīdzināt ar Tautas partijas (TP) atbalstīto Sandru Kalnieti, kura jau patlaban darbojas EK sastāvā. Valdības vadītājs uzskata, ka šāds salīdzinājums būtu nekorekts, jo "abas ir brīnišķīgas sievietes, kas var labi pildīt darbu". 
	Emsis uzsvēra, ka valdībai vairs nebija laika diskutēt, lai panāktu vienotu viedokli par labāko kandidātu eirokomisāra amatam, tāpēc premjers nolēmis izmantot savas tiesības un izvirzīt šim amatam Ūdri. 
	"Vai tad gribējāt, lai atbalstu kādu citu?" retoriski vaicāja valdības vadītājs, piebilstot, ka neuzskata savu lēmumu par nelikumīgu. Tajā pašā laikā Emsis domā, ka no koalīcijas "pragmatiskas nākotnes veidola" eirokomisāra izvirzīšanas process nav bijis labākais. 
	Premjers norādīja, ka Ūdre bauda Saeimas vairākuma atbalstu, jo pretējā gadījumā viņa nebūtu savulaik ievēlēta par parlamenta priekšsēdētāju. 
	"Zināmā mērā katra frakcija mēģina nostiprināt savu varēšanu," - tā Emsis komentēja nespēju vienoties par vienotu atbalstu Ūdrei kā eirokomisāra amata kandidātei. Premjera pārstāvētā Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) šajā jomā esot sasniegusi "ne sliktu" rezultātu, jo ZZS ir gan Saeimas priekšsēdētāja, gan premjera, gan tagad būs arī eirokomisāra postenis. 
	Emsis noliedza, ka būtu TP apmaiņā pret eirokomisāra amatu piedāvājis kādus citus amatus. Viņš norādīja, ka TP savu kandidātu eirokomisāra postenim varēs izvirzīt arī nākamreiz. Premjers nenoliedza iespēju, ka TP varētu iegūt Saeimas priekšsēdētāja posteni. 
	Valdības vadītājs nevēlējās komentēt TP pieļāvumu pamest viņa vadīto Ministru kabinetu. "Nevar izslēgt ne to, ka Tautas partija aizies, ne arī to, ka es varētu aiziet," atzina Emsis. 
	Runājot par TP uzsāktajām sarunām ar partiju "Jaunais laiks", Emsis sacīja, ka neviena valdība nav tik laba, lai nebūtu vēl labāka. Viņš kritiski vērtējot savas valdības iespējas, jo vienmēr varot tiekties uz kaut ko vairāk un izdarīt labāk. 
	Tajā pat laikā Emsis ir pārliecināts, ka par to, ko līdz šim viņa vadītā valdība ir paveikusi, iedzīvotāji priecāsies, jo ir sagatavoti budžeta grozījumi, nodrošināta Eiropas Savienības normatīvo aktu ieviešana un iespējas izmantot struktūrfondu finansējumu. 
	"Šie darbi runā paši par sevi, bet citai valdībai būs sevi jāpierāda," teica Emsis. 
Saeimā atgriezusies doma 
prasīt no Krievijas kompensācijas par okupāciju
LETA  08/04/04    Saeimā ir tapis uzmetums deklarācijai par PSRS okupācijas noziegumu nosodījumu, kurā līdztekus idejai par padomju okupācijas nodarīto zaudējumu atprasīšanu rodams arī radikāls ierosinājums prasīt Krievijai veikt Latvijas dekolonizāciju, repatriējot simtiem tūkstošu bijušās PSRS pilsoņu, ziņo laikraksts "Diena". 
	Autori skaidro, ka to mudinājis izstrādāt izpratnes trūkums Eiropā, kas komunisma nodarījumus neuzskata par vienlīdzīgiem ar nacisma šausmām, un ar iestāšanos Eiropas Savienībā (ES) un NATO Latvijai kopā ar pārējo Austrumeiropu esot lielākas iespējas tikt sadzirdētai. 
	Ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) pret ieceri izturas piesardzīgi, norādot - "deklarāciju laiks ir beidzies" un tajā minētos uzdevumos var efektīvāk risināt ar diplomātiskā korpusa darbošanos un lobismu. "Deputāti acīmredzot grib parādīt, ka viņi nav apmierināti ar pašreizējo situāciju," skaidro ministrs, sakot, ka vispirms būtu jāvērtē, kas ir noticis ar iepriekšējām deklarācijām un vai šī ir solis tālāk. "Šīm deklarācijām ir vairāk iekšpolitisks raksturs, kam nav juridisku vai ekonomisku seku," vērtē vēsturnieks Antonijs Zunda. 
	Deputāte Ina Druviete (JL) atzīst, ka viens no dokumenta tapšanas iemesliem ir fakts, ka atšķirībā no nacisma komunisma noziegumi PSRS teritorijā nav ne īsti apzināti, ne tiesāti, pastāvot atšķirīga vēstures izpratne un Eiropā esot vājas zināšanas par notikumiem Austrumeiropā 20.gadsimtā, tāpēc parlamentam vēlreiz jāformulē valsts nostāja. Vairāki dokumenta punkti varot radīt pretrunas sabiedrībā, taču viņa atsakās tos nosaukt - lai notiekot diskusija, tāpēc dokuments tagad tiks publicēts. 
	Visasākā kritika izskan par sveštautiešu pārvietošanas ideju. "Dekolonizāciju varēja efektīvāk veikt, kad tika izvesta Krievijas armija, neatstājot tik daudz militāro pensionāru, bet tagad piespiedu kārtā pārvietot 300 000 - 500 000 nav reāli, neviena valsts to nesapratīs," teica vēsturnieks. 
	Projektā, kura līdzautori ir Leopolds Ozoliņš (ZZS), Pēteris Simsons (LPP), Pēteris Tabūns (TB/LNNK) un Guntis Bērziņš (JL), teikts, ka ar komunistiskā totalitārisma ideoloģiju pastrādāti upuru skaita ziņā lielākie 20.gadsimta noziegumi pret cilvēci, bet tie, tāpat kā valstu atbildība, nav izvērtēti līdzvērtīgi nacismam. Uzskaitot cilvēku skaita zaudējumus okupācijās un norādot, ka PSRS tiesiskā mantiniece Krievija ir atbildīga par genocīdu un Latvijai nodarītajiem zaudējumiem, Saeima apņemtos atcelt publicēšanas ierobežojumus dokumentiem, kas varētu izgaismot specdienestu noziegumus, un aprēķinātu Latvijai izmaksājamās kompensācijas apjomu. 
	Eiropas Padomes ministri tiktu aicināti pieņemt oficiālu deklarāciju par komunisma starptautisku nosodījumu un pieprasīt Krievijai kompensēt zaudējumus, kā arī veikt Latvijas dekolonizāciju, repatriējot bijušās PSRS pilsoņus, bet valstu valdības palīdzēt Latvijai pārvarēt okupācijas sekas, kā arī izmeklēt un sodīt komunisma noziegumu veicējus. 
	Ideja par deklarāciju radusies Einara Repšes valdības koalīcijas beigu posmā. Aktualizējot komunisma nosodījumu Eiropas Padomē un Eiroparlamentā, līdzīgu dokumentu licies vajadzīgs pieņemt arī Latvijā. Lai gan jau ir deklarācija par okupāciju, šajā uzsvars esot komunisma un nacisma režīmu nodarījumu līdzvērtīgums. 

K N A B

Strīķei izteikts mutisks aizrādījums 
Irina Jesina,  Diena  07/29/04    Dienesta izmeklēšanas komisija trešdien sniedza atzinumu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka vietnieces Jutas Strīķes pārbaudes lietā, konstatējot, ka viņa ir pārkāpusi pilnvaras, jo parakstījusi un nosūtījusi drošības policijai (DP) vēstuli. Tajā minēts, ka kādam KNAB darbiniekam būtu jāanulē pielaide valsts noslēpumam. Biroja priekšnieks Aleksejs Loskutovs Dienai teica, ka apsvēris iespēju piemērot administratīvo sodu, tomēr nolēmis izteikt J.Strīķei mutisku aizrādījumu. "Ņemot vērā, ka sods nav piemērots, ar Jutu Strīķi mēs birojā sadarbosimies arī turpmāk," sacīja A.Loskutovs.
	J.Strīķe 31.maijā parakstīja trīs vēstules, kurās par dažādām amatpersonām (viena no tām joprojām strādā KNAB) tika minēti fakti, uz kuriem balstoties drošības iestādēm būtu viņiem jāanulē pielaide valsts noslēpumam. Vēstules tika nosūtītas Satversmes aizsardzības birojam (SAB), Ģenerālprokuratūrai un DP. Taču 28.jūnijā A.Loskutovs ierosināja pārbaudi, lai noskaidrotu, vai J.Strīķe bija pilnvarota parakstīt vēstuli DP, kaut gan SAB un Ģenerālprokuratūrai sūtītajos dokumentos bija tā pati informācija. "Ja es nebūtu tiesīga to parakstīt, DP vadība man zibenīgi par to būtu paziņojusi. Pēc komisijas slēdziena, kuram es nepiekrītu, tā arī nezinu, vai drīkstēju parakstīt šo dokumentu," teic J.Strīķe.
	Slēdzienā komisija balstījās uz aizsardzības ministra Ata Slaktera (TP) parakstīto atzinumu, ka J.Strīķe pārsniegusi pilnvaras un pārkāpusi valsts noslēpuma, NATO, ES un ārvalstu institūciju klasificētās informācijas aizsardzības Ministru kabineta noteikumus, pēc kuriem vēstuli DP drīkstēja parakstīt vienīgi KNAB priekšnieks. Taču J.Strīķe uzsver, ka dokumentā sniegtās ziņas netika saistītas ar NATO slepeno informāciju.
KNAB sešu mēnešu laikā 
ierosinājis 13 krimināllietas 
LETA  08/02/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) pirmajā pusgadā ir ierosinājis 13 krimināllietas, savukārt kriminālvajāšanu lūdzis sākt pret 16 personām. 
	KNAB pārstāvis Andris Vitenburgs informēja, ka no 1.janvāra līdz 30.jūnijam birojā ierosinātas 13 un no citām izziņas iestādēm saņemtas divas krimināllietas, savukārt kriminālvajāšanas sākšanai nosūtītas 11 krimināllietas pret 16 personām. Pieņemti arī 14 lēmumi par atteikšanos ierosināt krimināllietu. 
	Vitenburgs piebilda, ka trijās no KNAB agrāk ierosinātajām krimināllietām tiesa ir atzinusi apsūdzētās personas par vainīgām, bet vēl piecas krimināllietas nodotas izskatīšanai tiesā. 
	Starp šogad ierosinātajām krimināllietām kā būtiskākās tiek minētas lietas pret Veselības obligātās apdrošināšanas valsts aģentūras direktora vietnieku ārstniecības pakalpojumu jautājumos Zigurdu Lasovski par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī gadījumi, kad par kukuļņemšanu aizturēja Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas vadītāja vietnieku Jāni Lejnieku un Rīgas tiesas apgabala prokuratūras prokuroru Juri Pelšu. 
	Pusgada laikā KNAB nosūtījis 4373 dokumentus valsts un pašvaldību iestādēm, fiziskām un juridiskām personām. KNAB lietvedībā saņemti un reģistrēti 3849 dokumenti, iesniegumi, sūdzības un priekšlikumi. 
	Biroja Ziņojumu centrs sešu mēnešu laikā 1 042 reizes saņēmis informāciju pa tālruni, pieņēmis 155 apmeklētājus un izskatījis 412 rakstiskus iesniegumus. No izskatītajiem iesniegumiem 139 gadījumos sūdzības bijušas par pašvaldību amatpersonu iespējamiem pārkāpumiem, 104 gadījumos par tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām, pārējās sūdzības KNAB saņemtas par citu valsts pārvaldes iestāžu darbu, izglītības un ārstniecības darbiniekiem. 
	Izmantojot informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, kas sākotnēji iesniegta KNAB Ziņojumu centrā, ierosinātas trīs krimināllietas. 25 gadījumos informācijā, kas saņemta pa bezmaksas tālruņa līniju 8002070, saskatītas noziedzīga nodarījuma pazīmes. 
	Vitenburgs atklāja, ka līdz 30.jūnijam par valsts amatpersonām noteikto ierobežojumu neievērošanu pie administratīvās atbildības sauktas 35 valsts amatpersonas, no tām tikai sešas valsts amatpersonas KNAB lēmumus pārsūdzējušas. Pēc KNAB rīcībā esošās informācijas, naudas sodu samaksājušas 28 valsts amatpersonas, kopumā valsts budžetā ieskaitot 1685 latus. 
KNAB programmai prasa 
pieticīgāku finansējumu 
Irina Jesina,  Diena  08/04/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieks Aleksejs Loskutovs otrdien valdībai prezentēja pārstrādāto korupcijas novēršanas un apkarošanas valsts programmu līdz 2008.gadam, kuras īstenošanai sākotnējo 20 miljonu latu vietā birojs prasīja 4,7 miljonus latu.
	Bijušā premjera Einara Repšes par "ūdeņaino" nosauktajā programmā iekļauti 120 uzdevumi korupcijas novēršanai un apkarošanai, kas piecos gados ir jāpaveic gan KNAB, gan vairākām valsts tiesībsargājošajām iestādēm, inspekcijām un ministrijām. A.Loskutovs valdību informēja, ka sākotnējais programmas 20 miljonu finansējums tika samazināts līdz 12, bet tad - līdz 4,7 miljoniem latu. 
	Programmā plaši tiek aprakstīti tās mērķi: uzlabot partiju kontroli, rīcību ar valsts mantu, tiesībsargājošo iestāžu sadarbību, fizisko un juridisko personu ienākumu un izdevumu kontroli, sekot ES naudas lietderīgai piešķiršanai, izveidot iekšējo korupcijas kontroles sistēmu valsts un pašvaldības iestādēs, kā arī izglītot sabiedrību un ierēdņus korupcijas novēršanā. 
	Vienīgo jautājumu - par KNAB sadarbību ar nevalstiskajām organizācijām - A.Loskutovam uzdeva kultūras ministre Helēna Demakova, ieteicot "formalizēt attiecības" ar sabiedrību par atklātību Delna. KNAB priekšnieks teica, ka patlaban birojam un Delnai ir rezervēta mijiedarbība, kas izpaužas "uzbraucienos vienam uz otru", taču piebilda, ka kopīgajos projektos sadarbība turpināsies. Savukārt premjera Induļa Emša vienīgā piezīme par programmu bija: "Gaidīsim rezultātus."

Saimniecība

"Standard & Poor's" 
palielina Latvijas kredītreitingu
BNS  07/30/04     Starptauti skā reitingu aģentūra "Standard & Poor's" ir palielinājusi Latvijai noteikto ilgtermiņa kredītreitingu ārvalstu valūtā no BBB+ līdz A-, aģentūra BNS uzzināja kredītreitingu aģentūrā. Ilgtermiņa aizdevumiem vietējā valūtā saglabāts reitings A-, bet īstermiņa aizdevumiem ārvalstu valūtā A-2, īstermiņa aizdevumiem vietējā valūtā A-2. Reitingu attīstības prognoze ir noteikta kā stabila. 
	"Reitinga palielināšana atspoguļo ilgstošos uzlabojumus Latvijas ekonomikā, pievienojoties Eiropas Savienībai, kā arī vidējā termiņa izaugsmes perspektīvas. Arī ārvalstu un vietējās valūtas ilgtermiņa reitingu vienādošana liecina par mūsu pārliecību par Latvijas pievienošanos Eiropas monetārajai savienībai nākotnei," atzina "Standard & Poor's" kredītu analītiķis Remī Salters. 
	Reitingu aģentūras eksperti arī norāda, ka Latvijas plāns 2008.gadā ieviest eiro līdz minimumam samazina risku, ko rada maksājumu bilance un ārējais parāds. "Standard & Poor's" arī uzslavē labo makroekonomisko vadību un fiskālos rādītājus Latvijā. 
	Tomēr tiek norādīts uz Latvijas banku sistēmas lielo atkarību no ārējiem faktoriem, jo lielākā daļa depozītnoguldījumu pieder nerezidentiem. Tāpat tiek norādīts uz vāju ārējo finansiālo likviditāti, zemu ekonomikas attīstības līmeni un kārtējo maksājumu konta deficītu.
ES statistiķi saskaitījuši nabadzību
Ivars Bušmanis,  Latvijas Avīze  08/02/04     Latvijā 16% iedzīvotāju pakļauti nabadzības riskam, izvērtējot 2001. gada datus, pagājušonedēļ publicētajā pētījumā "Monetārā nabadzība jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs" secinājis ES statistikas birojs "Eurostat".
	Nabadzīgs ir tas, kura ienākumi ir zem 60% no vidējā mājsaimniecības ienākuma, rēķinot uz vienu cilvēku. Kaut gan šāds nabadzības kritērijs, kādu piedāvā "Eurostat", liekas apšaubāms, tomēr citādu grūti piemērot. Mūsu Centrālās statistikas pārvaldes Sociālās statistikas departamenta dzīves līmeņa statistikas daļa norāda, ka citās Eiropas Savienības dalībvalstīs netiek aprēķināts iztikas minimums (pārtikas grozs). Tas tiek darīts vienīgi Latvijā. 
	Ja gribat sarēķināt, kāds ir nabadzības slieksnis ģimenei, tad "Eurostat" iesaka ģimenei ar diviem pieaugušajiem un diviem bērniem šo atsevišķā cilvēka nabadzības slieksni pareizināt ar 2,1.
	Visās jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs atšķirība starp nacionālo nabadzības slieksni un ES vidējo ir diezgan liela: tā svārstās no 14% Rumānijā līdz 76% Slovēnijā. 
	Savukārt cilvēku skaits, kas pakļauti nabadzības riskam, ir 8% Čehijā, 21% Slovākijā un 23% Turcijā. Baltijas valstīs par nabadzīgiem "Eurostat" uzskata 18% Igaunijas iedzīvotāju, 17% - Lietuvas un 16% - Latvijas iedzīvotāju. Tādējādi, kaut Latvija, rēķinot saražoto iekšzemes kopproduktu uz vienu iedzīvotāju, joprojām ir nabadzīgākā no visām ES dalībvalstīm, tomēr nabadzīgo iedzīvotāju skaits kaimiņvalstīs un Slovākijā ir nedaudz lielāks.
	Šajā pētījumā veikta analīze arī par nabadzības dziļumu un tiem sabiedrības slāņiem, kuri visvairāk cieš no trūkuma. Tāpat vērtēts sociālās palīdzības iespaids uz nabadzībā slīgstošajiem un viņu tēriņu struktūra.
Amerikāņi Latvijā 
būvēs lielu kokapstrādes rūpnīcu
Rolands Pētersons,  NRA  08/03/04     Amerikas kompānija Jeld-Wen augusta vidū Latvijā plāno sākt jaunas kokapstrādes ražotnes celtniecību, kurā kopumā ieguldīs 40 miljonus eiro (26,4 miljoni latu), informē Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra (LIAA).
	Jeld-Wen jau tagad Latvijā ražo koka durvis un logus, kurus eksportē uz citām pasaules valstīm, ziņo BNS. LIAA stāstīja, ka jaunu ražotni plānots būvēt, jo uzņēmums iecerējis paplašināt darbību. Jaunā ražotne atradīsies Aizkrauklē, kur uzņēmums darbojas jau pašlaik. Ministru prezidenta biedrs Ainārs Šlesers uzsvēra, ka Aizkraukle ir reģions, kuram nepieciešamas investīcijas.
	A. Šlesers pavēstīja, ka ražotnes celtniecībā ieguldītie līdzekļi būs lielākās Amerikas investīcijas Latvijā. Sīkākus komentārus ne A. Šlesers, ne LIAA nesniedza, bet aicināja gaidīt augusta vidu, kad uzņēmuma Jeld-Wen īpašnieki iepazīstinās ar projektu.
	Pēc datu bāzē Lursoft esošās informācijas, uzņēmums Jeld-Wen Latvija dibināts 1994. gadā un tā īpašniece ir kompānija Jeld-Wen of Europe B.V. Uzņēmuma pamatkapitāls ir 75 tūkstoši ASV dolāru. Uzņēmuma apgrozījums pagājušajā gadā bija 2,944 miljoni latu, bet peļņa - 190,5 tūkstoši latu.
	Amerikas kompānijas mājaslapā esošā informācija liecina, ka Jeld-Wen dibināta 1960. gadā Oregonā un toreiz tajā strādāja 15 darbinieki. Pašlaik kompānija darbojas visā pasaulē un nodarbina vairāk nekā 20 tūkstošus strādnieku.
Notiks starptautisks 
zinātnes un biznesa seminārs
NRA  08/03/04     No 2. līdz 3. augustamm Ventspils augstskolā notika starptautisks zinātnes un biznesa seminārs ES projekta NETIAM (New and Emerging Themes in Industrial and Applied Mathematics jeb Jaunas un perspektīvas tēmas industriālajā un lietišķajā matemātikā) ietvaros - Jauni starpdisciplināri izaicinājumi biznesa vides modelēšanā. Seminārā tika aplūkotas pasaulē aktuālas nostādnes biznesa vides pētniecībā, finansu inženierijā un riska analīzes jautājumos. 
	Kā Neatkarīgajai pastāstīja Ventspils augstskolas Ekonomikas un pārvaldības fakultātes dekāns, asociētais profesors Aivars Zemītis, semināra mērķis ir definēt nākamās paaudzes inovatīvās idejas Eiropas pētniecības telpā un izstrādāt rekomendācijas multidisciplinārai sadarbībai starp zinātni un industriju. Diskusijām būtu jānoved pie jaunu daudzsološu projektu idejām.
	Seminārā piedalījās 70 zinātnieki, eksperti, banku un biznesa pārstāvji no Latvijas un citām ES valstīm, kas iepazīstināja ar aktuālajām metodēm un analīzes modeļiem, pēc kuriem strādā gan pasaules finanšu tirgos, gan uzņēmējdarbības risku analīzē.

Sabiedrība

Politiskas domstarpības sadala LAŠOR 
Ilze Grīnuma,  Diena  07/31/04     Nespējot vienoties par kopējiem tālākās darbības mērķiem, daļa Latvijas krievu mācībvalodas skolu atbalsta asociācijas (LAŠOR) biedru piektdien paziņoja par jaunas organizācijas dibināšanu. 
	Viens no jaunās organizācijas dibinātājiem, laikraksta Čas žurnālists Igors Vatoļins Dienai teica, ka politiskas un organizatoriskas domstarpības LAŠOR biedru vidū jau ir vismaz pusgadu un patlaban tā vairs nav rīcībspējīga. 
	Īpašu nosodījumu LAŠOR krieviski rakstošajos medijos izpelnījās pēc kopīgas darba grupas izveides ar Izglītības un zinātnes ministriju (IZM).
	Jaunā sabiedriskā organizācija Par krievu skolām, kultūru, valodu darbošoties ar krievu skolu kultūrizglītojošiem projektiem. "Jākļūst par masu organizāciju - vecāku un krievu skolu atbalstītāju," sacīja I.Vatoļins, domājot piedalīties arī krievu skolu aizstāvības štāba aktivitātēs. Kā Dienai iepriekš sacīja LAŠOR pārstāvis IZM darba grupā Igors Pimenovs, asociācijas biedru šķelšanās štāba atbalstītājos un mazākumtautību izglītības problēmu profesionāla risinājuma meklētājos vērojama krasāk kā jelkad.
	Paziņojumu sasaukt preses konferenci par jaunās organizācijas dibināšanu bez I.Vatoļina parakstījuši LAŠOR pārstāvji Jelena Ņekrasova, Svetlana Čemrukova, Viktors Guščins, kā arī Viktors Dergunovs un Mihails Tjasins, kuri asociācijā gribēja iestāties, bet netika uzņemti. V.Dergunovs štāba organizētajā tā dēvētajā krievu skolu aizstāvju kongresā martā vislielākos aplausus izpelnījās, izkliedzot saukļus par skolām kā "mūsu Staļingradu" un prasot divas valsts valodas Latvijā.

Pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai 
sagatavota programma 
Ināra Egle   Diena  07/31/04     Vairāk nekā desmit sabiedriskajās apspriedēs, kas notikušas visā Latvijā, sagatavota valsts programma Pilsoniskās sabiedrības stiprināšana 2005.-2009.gadam, kuru augustā īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāts plāno iesniegt valdībā. Programmas izstrādāta, lai veicinātu cilvēku iesaistīšanos sabiedriskajās aktivitātēs, politikas veidošanā un panāktu valsts atbalstu nevalstisko organizāciju darbībai.
	Projekta Pilsoniskās sabiedrības attīstība Latvijā direktore Māra Sīmane piektdien programmas sabiedriskajā apspriedē norādīja, ka pilsoniskajai sabiedrībai var būt dažāds valsts un pašvaldību finansējums - tiešais finansējums kā valsts pasūtījums, mērķdotācijas un dotācijas, kā arī netiešais finansējums, kas būtu nodokļu atvieglojumi un īpašuma izmantošanas noteikumu atvieglojumi. Programmas projekts paredz arī izmaiņas likumos, lai pašvaldības sabiedriskā labuma organizācijām varētu piedāvāt iekārtas un telpas ar atvieglotiem noteikumiem. Ir arī ierosināts grozījumos likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli nevalstisko organizāciju biedranaudas noteikt par attaisnotiem izdevumiem nodokļa aprēķināšanā. Programma sastāv no vairākām nodaļām, kas atspoguļo cilvēku ieinteresēšanas pasākumus, izglītības un skolas lomas palielināšanu pilsoniskās audzināšanas darbā, sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju līdzdalības veicināšanu. Ir arī izteikti priekšlikumi, kā sabiedrībā palielināt uzticību nevalstiskajām organizācijām.
Rīkos vairāku diennakšu 
akcijas pret izglītības reformu
LETA  08/02/04     Apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) Saeimas frakcijas un Rīgas domes deputāti nolēmuši rīkot vairāku diennakšu protesta akcijas pret izglītības reformu, informēja viens no pasākumu organizatoriem, Saeimas deputāts Vladimirs Buzajevs. 
	Buzajevs informēja, ka PCTVL iecerējusi no 23.augusta līdz 3.septembrim Esplanādē rīkot nepārtrauktu akciju pret izglītības reformu, kuras laikā ikvienam interesentam gan dienā, gan arī naktī būtu iespēja uzzināt partijas viedokli un skaidrojumu par reformu. 
	PCTVL arī vēlas rīkot protesta akciju pret izglītības reformu 1.septembrī pie pieminekļa padomju armijas karavīriem, padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no vācu fašistiskajiem iebrucējiem, kurā, pēc organizatoru plāniem, varētu piedalīties 30 000 dalībnieku, skaidroja deputāts.

Visvairāk sadārdzinājusies veselības aprūpe
LETA/ELTA  08/03/04    Divpadsmit mēnešos no 2003.gada jūnija līdz 2004.gada jūnijam Latvijā un Lietuvā cenas visvairāk cēlušās veselības aprūpes nozarē, bet Igaunijā - transporta sektorā, liecina triju Baltijas valstu statistikas pārvalžu dati. Latvijā veselības aprūpe kļuvusi dārgāka par 16,7%, Lietuvā - par 9,4% un Igaunijā - par 6,8%. Transporta pakalpojumu cenas Igaunijā augušas par 12,2%, Latvijā - par 9,1% un Lietuvā - par 8,1%. Savukārt vislielākais cenu kritums Lietuvā un Latvijā vērojams komunikāciju jomā - Lietuvā par 14% un Latvijā par 0,5%, kamēr Igaunijā šai nozarē cenas cēlušās par 0,9%. Pārtikas un bezalkoholisko dzērienu cenas Latvijā kāpušas par 5,7%, Igaunijā - par 5,5% un Lietuvā - par 1,1%, bet alkohola un tabakas cenas - par 6,4% Latvijā, par 3% Lietuvā un par 1,9% Igaunijā. Kopumā patēriņa cenas divpadsmit mēnešos Latvijā  pieaugušas par 6,1%, Igaunijā - par 4,5% un Lietuvā - par 1,1%. 
Prognozē dzimstības pieaugumu par 5%
Dienas Bizness  08/03/04     MK komiteja pirmdien akceptējusi diferencētu bērnu kopšanas pabalsta palielināšanu, paralēli paredzot arī papildu piemaksas, ja ģimenē piedzimuši dvīnīši vai trīnīši. Pabalsts strādājošām māmiņām tiks maksāts 70% apmērā no personas vidējās algas, no kuras veiktas sociālās apdrošināšanas iemaksas gada laikā pirms bērna piedzimšanas. Minimālais pabalsta apmērs būs 56 Ls mēnesī, bet maksimālais - 392 Ls. Nestrādājošās māmiņas saņems pabalstu līdz 50 Ls mēnesī, bet personas, kuras kopj bērnu vecumā no viena līdz diviem gadiem, - līdz 30 Ls mēnesī. Jāatgādina, ka šobrīd bērnu kopšanas pabalsts līdz 1,5 gadiem ir 30 Ls, bet no 1,5 līdz 2 gadiem - 7,5 Ls. Personām, kuras kopj dvīņus vai trīnīšus vecumā līdz vienam gadam, par katru nākamo bērnu tiks maksāti 50 Ls mēnesī, bet vecumā no viena līdz diviem gadiem, par katru nākamo bērnu, - 30 Ls mēnesī. Tiek prognozēts, ka līdz ar pabalstu palielināšanu nākamgad dzimstība varētu palielināties par 5 %. Tāpat, kā norādīja labklājības ministre Dagnija Staķe, jaunā sistēma vecākiem ļaušot arī pēc bērna piedzim šanas atmaksāt bankās paņemtos kredītus, maksāt studiju maksu utt., jo finansiāli dekrēta atvaļinājums nenesīšot tik ielus zaudējumus. Jāpiebilst, ka "māmiņu algu" varēs izmantot arī bērna tēvs, ja bērna kopšanas atvaļinājumā ies viņš, nevis sieviete. 

Kultūra

Eiropa dejo Rīgā. Vienkāršība, dvēseliskums 
Eriks Tivums,  Diena  07/29/04    Šāgada vasara kļuvusi gandrīz par zenīta punktu tautas dejas vēsturē Latvijā. Nekad vēl nav ticis tik visaptveroši dejots. Pat salīdzinot ar lielajiem Deju svētkiem. Jo nebūt ne mazi deju svētki notika gan tautas deju ansambļiem, gan dažādu stilu senioriem, gan "vidējiem", gan bērniem. To visu kronē 41.Eiropiāde, kustība, kura pirmoreiz spērusi soli no vecās labās Rietumeiropas austrumu virzienā. Savdabīga, demokrātiska dejas kustība, kas aizsākusies Antverpenē un neprasa pēc virtuozitātes un ārējas spozmes, bet dabiskuma un sirds siltuma, savas tautas deju soli parādot.
	Intīms un reizē krāsains bija latviešu kultūras parādes vakars Kongresu namā festivāla viesiem. Latviešu deja vai visās tās dimensijās, no teju etnogrāfiskām Sudmaliņām sākot, un ar Caur sidraba birzi gāju baletiskām pasāžām beidzot. Lieliska režisūra (D.Liepniece), kas šim mikslim piešķīra saturīgumu. Uz to gan vajadzēja skatīties viesu dejotāju acīm, kuri sajūsmināti baudīja kādas mazas nepazīstamas zemes dejas bagātību un iepatikušos soļus (piemēram, iz Govju kazaka) tūlīt pēc tam Kongresu nama priekšā improvizētajā ballē izmēģināja. Diez vai būs taisnība Ernestam Spīčam Forumā, pretstatot skatuviskās dejas mamutus un jauneklīgos tradicionālistus. Šī pretstatu vienība jau ir mūsu īpašā bagātība.
	Skonto stadionā uzstājās vairāk nekā 200 deju kopu ar pāri par 5000 dejotāju. Eiropiādiešu bija 4000, bet 38 Rīgas ansambļi ar Deju svētkiem atbilstošu vērienu it kā ierāmēja viesu sniegumu (virsvadītāji J.Ērglis, J.Purviņš, I.Saulīte, B.Šteina), ļaujot skatītājiem salīdzināt latviešus ar tādām izslavētām dejotāju tautām kā spānieši, baski, itālieši, īri, grieķi, skoti utt. Bija brīži, kad aizrāvās elpa - aizdedzinošais itāliešu Grupo Folk Citta di Vibo Valentia, spānieši no Kastīlijas - Leonas provinces, basku Kriskitin Durango, amizanti huligāniskais Piet Hein no Nīderlandes, portugāļu Amadora u.c. Bija vienkāršāki sniegumi, tāda mīļa laba lauku pašdarbība, kā pie mums mēdz sacīt. Bet pāri visam vēdīja vienkāršība, dvēseliskums, mirdzošas acis. Tāda ģimeniska kopības izjūta. 
	It īpaši svētku gājiens rādīja, cik atraisīti ir ārzemnieki, cik izdresēti, izdekorēti - mēs. Viņi plūda pa Brīvības ielu dejodami, dziedādami, pat padauzoties. Dzīvi. Protams, vērienā, azartā, mākslinieciskajā apdarē mūsējiem grūti atrast līdziniekus. (Un arī dvēseliski protam būt. Kaut vai līdz asarām saviļņojošā latviešu meiteņu deja noslēguma koncertā In memoriam brīdī, pieminot tos, kuri šo savu kārtējo festivālu vairs nepieredz.) Un viesi sajūsminās. Un mācās, paņem to, kas viņiem liekas jauks. Eiropiādes starptautiskās komitejas Latvijas pārstāve Indra Filipsone, kurai šie jau ir 11.svētki, to apliecina. 
	Var vaicāt, kāda nākotne gaidāma Eiropiādei, ņemot vērā tās dibinātāju gluži dabisko novecošanos. Taču tas būs retorisks jautājums. Festivāls Rīgā apliecinājis, ka mēs varam tam (un līdzīgiem) ļoti daudz ko dot, ne tikai pazemīgi pieņemt. Un varbūt pēc pieciem, septiņiem, desmit gadiem atkal Eiropa dejos Rīgā.
Boļšoje paldies! 
Normunds Naumanis,  Diena  08/03/04     Es varu dziedāt kaut līdz rītam, ja tauta (narod) to gribēs! Tā Rīgas lidostā solīja Filips Kirkorovs, un apsolīja ar savu šovu Rimeiku karalis Jūrmalā sarīkot īstu cunami. Tauta acīmredzot negribēja. Atliek minēt, ko - cunami vai Kirkorovu. Nodziedājis jauno izpildītāju konkursa Jaunais vilnis 2004 atklāšanas koncertā pāris dziesmiņu, Rostovas pie Donas žurnālistes rupjais apvainotājs vairāk dīki klīda pa Dzintaru koncertzāles sānejām, pieklājīgi garlaikoti izsniegdams autogrāfus fanēm rozā jaciņās, nekā demonstrēja savas vokālās un citas dotības. Acīmredzams ir viens - Kirkorovs vairs nelien uz ecēšām, "tautai" tradicionāli izrādot savu kaprīzas krievu megazvaigznes aplombu, jo dziedātāja interesēs ir nosargāt pamatīgi sašūpojušos reputāciju - pirmo reizi Krievijas popmūzikas vēsturē kāds slavens dziedātājs par vīrieša necienīgu mutes palaišanu tiek tik masveidīgi boikotēts (tikuši atcelti vairāki FK koncerti, notiek tiesas prāva, 80% Krievijas provinces masu mediju, solidarizējoties ar neķītri izlamāto kolēģi Irinu Arojanu, pilnībā ignorē Kirkorova personu, nepārraidot dziesmas un ziņas par viņu - un tas stipri sit pa FK kabatu...)
	Toties par Jūrmalas festivāla favorītu šogad kļuvis ukraiņu puisis Andrejs Daņilko, vairāk pazīstams kā Verka Serdjučka. Var diskutēt par transvestītiskā žanra kā tāda iederību šādā starptautiska mēroga jauno talantu konkursa offprogrammā, taču nenoliedzams ir vismaz viens - Verkas Serdjučkas tracinošās nestandarta izdarības noturas (tomēr, tomēr!) žanra labās gaumes robežās. Labās gaumes robežās bija arī Latvijai nevēlamās personas, krievu Sinatras - Josifa Kobzona kautrīgais priekšnesums - divas dziesmas, Leonīda Agutina džeziskais priekšnesums. Ko atkal nevar teikt, piemēram, par Aleksandra Rozenbauma blatnuju/cietumnieku žargona manierē dziedāto opusu, Mašas Rasputinas pārspīlēti forsēto gaudošanu, Laimas Vaikules korekti "nekādajām" dziesmām, nemaz nerunājot par krievu talantfabrikās saštancēto viendienīšu simtreizdzirdētajiem hitiem - pamparambumbumļurļuriļubov do groba...
	Jaunā viļņa galvenā idejiskā (par ideoloģisko šoreiz nerunāsim) problēma ir tā, ka, manuprāt, pat šī pasākuma organizētājiem nav īstas pārliecības (skaidrība varbūt arī ir), kāda "formāta" produkts te tiek rādīts. Vai tas tiešām ir potenciālo estrādes talantu konkurss? Vai tomēr visu kalibru krievu estrādes zvaigžņu (ar dažiem treššķirīgu jeb neaktuālu "rietumnieku" popstāru - tipa Tomass Anderss & Bonija Tailere iestarpinājumiem) desants Latvijā? Vai - abi kopā? 
	Ja pēdējais variants, tad tas noteikti ir par daudz, jo nav iespējams koncentrēties ne uz vienu, ne otru - automātiski kāda no daļām izkritīs "sausajā atlikumā". Pirmkārt, zvaigžņu cenrādis uzblīdina pasākuma budžetu, turklāt diez vai skatītāji ir dikti gandarīti ar, piemēram, Kristīnes Orbakaites pa roku galam nodziedāto vienu ģimeniskajām vērtībām veltīto dziesmeli (3.vakars, programma Meiteņu klačiņas/Devišņiks). Saprotams, krievu popdziedoņiem nekas nav pretī ieplanēt Jūrmalā uz pāris dienām un par sīku darbiņu nopelnīt ātru naudiņu. Taču - kāda jēga jeb virsuzdevums? Tomēr - ja nebūs šīs greznās zvaigžņu "piedevas", - kuru publiku interesēs šāds jauno, vairumā anonīmu censoņu, konkurss, lai maksātu diezgan bargu naudu par koncertiem? 
	Visbeidzot "sāpīgākais" jautājums - kāda velna pēc Jūrmalā jārīko starptautisks konkurss, ja tā galvenie pasākumi ir šīs krievu estrādes spīdekļu "piedevas"? Vai Dzintaru koncertzāle ir tikai īres vieta kaimiņvalsts popmūzikas biznesam? (Turklāt - tā arī nav skaidrs, kādēļ šogad no JV tiešraides atteicās vadošie Krievijas TV kanāli.)
	Objektīvi lūkojot, konkursantu vispārējais līmenis šogad noteikti bija augstāks nekā pērn (izņemot vienu absolūto pārpratumu - t.s. repa grupu QWAN no ASV - pasakiet, kuros aizgaldos tādus izrok?), lai arī dziedātāju iepriekšējās atlases veicēji žūriju "nostādīja" ļoti nepateicīga pienākuma priekšā, - tai bija ar vienu olekti (punkti 6-7-8-9-10; mazāku laikam nav?) jāizvērtē pārāk atšķirīgos žanros (no repa, popa, roka, mūzikla ārijas līdz šansonam, romancei un a capella dziedājumam parodijai) un pat formālās izpausmes veidos (individuāls dziedātājs, duets jeb vokāls sekstets - ir taču atšķirība, ne?). 
	Starp citu, ja ļoti rūpīgi izanalizē/izpēta visu trīs konkursa kārtu punktu vērtējumu, katrs pamanīs, kā mainījās žūrijas attieksme pret atsevišķiem dziedātājiem (uzskatāmākais piemērs - Irinas Dubcovas straujā karjera līdz II vietai finālā). Skaidrs, ka vairāki dziedātāji (Izraēlas Shay, Ukrainas Vitālijs Kozlovskis, Igaunijas Maarja, Natālija Barbu no Moldovas...) bija samērā līdzīgās vokālajās pozīcijās, taču pilnīgi noteikti - ne sliktāki par I.Dubcovu no Krievijas.
	Divi acīmredzamie/ausīmdzirdamie līderi - Norvēģijas Vincens, Deema no Vācijas, - tomēr viņu priekšnesumi bija pārdomātai, vienotai popstilistikai atbilstošāki, kamēr pārējie centās demonstrēt savu iespēju dažādību. Žūrija izvēlējās ērtu, potenciāli konvertējamu "formātu", ne individualitāti - Deema (krievu Dima, starp citu), bešā nepalika arī daudzu mīlulis Vincens (skatītāju balva, 5.vieta) un, paldies Dievam, Shay (4.vieta). Cits jautājums - vai Brodveja mūziklos dziedošais vidējais popstandarts Danny no Kanādas tiešām bija tik "bezcerīgs", ka nopelnīja priekšpēdējo, 14.pozīciju, - žūrijas lēmumus taču neapstrīd, tomēr, tomēr...
	Par mūzikā akadēmiski skolotajiem Latvijas puišiem no Cosmos - blakus priekam par pelnīto uzvaru iesaku neklausīties īgņās, kas mūsu a capella sekstetam pārmet teju "nacionālo nodevību" (kā vispār var piedalīties šādā prokrieviski orientētā pasākumā?), bet gan krāt un mācīties no vērtīgās konkursa drudža pieredzes, - jo ļoti gribas, lai Cosmos šī uzvara ir tikai labs starts starptautiskās vieglās mūzikas pasaules iekarošanā. Žūrijas līdzpriekšsēža Raimonda Paula - mūziķa profesionālais paredzējums par "mūsu pirmo vietu", kā allaž, bija precīzs. Un tas nebija nekāds tirgus - visi taču paši redzējāt.
Izstādes šonedēļ
Ilze Zveja,  NRA  08/03/04     Melngalvju namā 3. augustā atklās gleznotāja Miķeļa Golta izstādi Mana Kurzeme. Strādīgais savdabis Miķelis Golts no Liepājas pārsteidz Rīgu ar savu patieso Latvijas redzējumu. Melngalvju nama galerijā būs sajūtama īsta Kurzemes elpa. Tā var būt sūra kā sāļais jūras gaiss, asa kā grīslis kāpā. Simboli, alegoriskas kompozīcijas, vēsture Miķeļa Golta darbos mijas ar jūras vēja appūstās Liepājas jūrmalas ainavām.
	Galerijā Daugava 4. augustā atklās Latvijas kultūras fonda kopas Pūdnīku skūla darbu izstādi. Pūdnīku skūlas meistari Vēsma Ušpele, Aivars Ušpelis, Staņislavs Viļums, Evalds Vasiļevskis un Ilmārs Vecelis uz Rīgu atvedīs melnās svēpētās keramikas darbus. Mākslinieki savus darinājumus veido pētot, cenšoties atgriezties pie etnogrāfiskās trauku veidošanas tehnoloģijas.
	Ārzemju mākslas muzejā 5. augustā atklās stikla mākslas izstādi Lielformāts AO. Kā rāda nosaukums Latvijas Mākslas akadēmijas Stikla nodaļas maģistranti un Stikla mākslas studiju centra mākslinieces izstādē piedāvās apjomīgus stikla objektus; kā izaicinājums pašiem un arī skatītājam, rādot objektus, kuru izmēri pārsniedz metru. Izstāde iecerēta ļoti krāsaina. Savus darbus piedāvās Ilze Dūdiņa, Inguna Audere, Aija Vilmane, Marika Atiķe, Ramona Pēkšēna-Neiburga, Marta Ģībiete un citas mākslinieces.
	Ārzemju mākslas muzejā 6. augustā atklās Ķīnas mūsdienu glezniecības izstādi. Izstādē būs eksponēti 40 darbi, aptverot gan ķīniešu tradicionālo, gan eļļas glezniecību. Darbi sniegs ieskatu par dažādām šodienas Ķīnas glezniecības paaudzēm un skolām. Arī žanru ziņā izstāde būs daudzveidīga - pārstāvēts gan sadzīviskais žanrs, gan ainavu glezniecība un klusā daba. Izstāde kopumā ataino Ķīnas kultūru un dzīves stilu. Ķīnas mākslinieku izstāde ir atbilde apjomīgai Latvijas mūsdienu akvareļu un grafikas izstādei, kas bija skatāma Ķīnā.
	Valsts Mākslas muzejā 6. augustā atklās tēlnieka Igora Dobičina personālizstādi Rentgens.Caurskate. 
	Igors Dobičins (1958) ir viens no pazīstamākajiem mūsdienu tēlniekiem, kura radošo aktivitāšu diapazons ir ļoti plašs - viņš ir izstāžu un simpoziju dalībnieks, tēlniecības projektu autors, mākslas pedagogs. Izstādē tiks eksponētas šajā gadā radītās granīta skulptūras, kuras autors veidojis kā savdabīgu ansambli. Autora iecere parādīt akmens masu caurskatāmu, irreālu un gaismas spēlēm cauraustu. Tāpēc visiem cikla darbiem dots vienojošs nosaukums. Izstādes atklāšanā notiks Igora Dobičina personālizstādes kataloga prezentācija. Katalogu izdevusi Latvijas Mākslinieku savienība. To sastādījusi Baiba Guste, kataloga mākslinieks - Ģirts Muižnieks.
	Ogres vēstures un mākslas muzejā 6. augustā atklās divas izstādes: vienā būs mākslinieka Kārļa Krauzes grafikas, otrā - Kriša Krastiņa un viņa draugu no žurnāla Santa redakcijas plenēra darbi. Grafiķis Kārlis Krauze ir Ogres pilsētas ģerboņa autors, izstādē varēs aplūkot dažādas ģerboņa skices.
	Zilās gvardes namā Rīgā 6. augustā atklās fotoakcijas Objekts: Rīga darbu izstādi.
	Nedēļu maijā fotogrāfi fiksēja pilsētvidi. Katrs dalībnieks akcijas atklāšanā izlozēja konkrētu rajonu, kuru dokumentēt. Dalībnieka rīcībā tika nodotas trīs melnbaltās fotofilmas. Rezultātā tapusi izstāde, bet Rīgas Vēstures un kuģniecības muzeja fotoarhīvi iegūs krietnu papildinājumu - gandrīz 800 fotogrāfijas, kurās dokumentēti visdažādākie Rīgas rajoni, kas aptver 220 kvadrātkilometrus. Kopumā akcijā piedalījās gandrīz 80 dalībnieki, no kuriem lielākā daļa ir pazīstami profesionāļi, kā arī jaunie fotogrāfi. Izstādē Objekts: Rīga izstādīta viena katra akcijas dalībnieka akcijas laikā uzņemtā fotogrāfija, kas visprecīzāk parāda konkrētā rajona noskaņu. Izstādes laikā atsevišķā telpā uz ekrāna tiks projicētas arī citas bildes, kuras pats autors ir izvēlējies kā dāvanu muzeja arhīviem.
	Pedvāles Brīvdabas mākslas muzejā 6. augustā ar izstādes atklāšanu beigsies divu nedēļu radošais simpozijs Komposts. Simpozijā piedalās piecpadsmit gleznotāji, grafiķi, tēlnieki un keramiķi no Latvijas, Lietuvas, Igaunijas, Dānijas un Somijas. Mākslinieki iecerējuši strādāt gan tradicionālās, gan eksperimentālās tehnikās, bagātinot Pedvāles muzeja ainavu un mākslas darbu kolekciju ar jauniem darbiem. Simpozija laikā, 31. jūlijā, Pedvāles krodziņā Dāre atklāja Elgas Grīnvaldes gleznu izstādi Piekrastes zona. Izstādē apskatāmas gleznas un kolāžas, kas veidotas, eksperimentējot ar materiālu un krāsu faktūrām; saskaņā ar Pedvāles sezonas radošo tēmu tā veltīta zemes elementa radošai izpētei.

Dzīvnieki

Bruņurupučus sver spēkavīrs
Monika Sila,  NRA  08/02/04     Rīgas zoodārza lielākā Galapagu bruņurupuciene gada laikā pieņēmusies svarā par gandrīz sešiem kilogramiem un sver 104,1 kilogramu. Četrus milzu bruņurupučus zoodārzā palīdzēja nosvērt spēkavīrs Raimonds Bergmanis.
	Zoodārza informācijas nodaļas pārstāvis Māris Lielkalns pastāstīja, ka R. Bergmanis sasniedzis jaunu rekordu bruņurupuču nešanā un saņēmis sasniegumu apliecinošu dokumentu.
	Pērn, kad lielākais bruņurupucis svēra "tikai" 98,4 kilogramus, R. Bergmanim nešanā palīdzēja kolēģi, taču šogad viņš ar smagumu tika galā pats. "R. Bergmanis bija labi trenējies, pats bruņurupuci pacēla un aiznesa," pastāstīja M. Lielkalns.
	Arī pārējās trīs Galapagu bruņurupuču mātītes gada laikā pieņēmušās svarā - bruņurupucis nr.19 ir par 2,2 kilogramiem smagāks un sver 82,2 kilogramus, bruņurupuča nr.35 "guvums" ir 6,2 kilogrami un svars - 91,8 kilogrami, bet bruņurupucis nr.14, kas pērn zoodārza darbiniekus satrauca ar notievēšanu, gada laikā pieņēmies svarā par deviņiem kilogramiem un sver 80,4 kilogramus.
	Rīgas zoodārza Galapagu bruņurupuči tikai nesen sākuši dzīvot vasaras aplokā. Parasti bruņurupuči āra aplokā nonāk jūnijā, un jau vairākus gadus dzīvniekus ārā iznes spēkavīrs. Šogad siltais laiks bija jāgaida ilgāk un bruņurupuču pārcelšanās laikā R. Bergmanis bija aizņemts Mežaparkā notikušajās pasaules spēkavīru sacensībās, tāpēc bruņurupučus saulītē iznesa dzīvnieku kopēji.
Sarūk melno stārķu skaits
Daiga Kalniņa,  NRA  08/02/04     Pēdējos desmit gados galvenokārt intensīvās mežizstrādes un mazo hidroelektrostaciju negatīvās ietekmes dēļ melno stārķu skaits valstī samazinājies uz pusi.
	Lai noteiktu aizsargājamo melno stārķu populācijas izmaiņas, no jūlija beigām līdz augusta sākumam Latvijā notika ikgadējā melno stārķu ligzdu pārbaude. 
	Melno stārķu pētījumus Latvijā veic kopš 1977. gada, kad Jura Lipsberga vadībā sāka veidot Latvijas Sarkano grāmatu. Šogad melno stārķu ligzdas palīdz pārbaudīt beļģu ornitologi. Izpēti atbalsta VAS Latvijas valsts meži Dienvidkurzemes mežsaimniecība. Melno stārķu izpētes vadītājs ornitologs Māris Strazds pastāstīja, ka šovasar, apmeklējot 70 no 100 apsekojamajām ligzdām, konstatēts, ka šis gads, pateicoties varžu pārpilnībai lietainajā vasarā, melno stārķu ligzdošanai ir samērā labvēlīgs. Precīzāki pētījuma dati būs zināmi septembrī. Tomēr pēdējo gadu vērojumi liecina, ka melno stārķu skaits mūsu zemē turpina samazināties. 
	Pēdējo 10 gadu laikā zaudēta puse - vairāk nekā 500 pāru - no visiem melnajiem stārķiem. Taču ar noteiktajiem mikroliegumiem aizsargātas ir tikai apmēram 200 ligzdas, kas ir mazāk nekā ceturtā daļa no vēl palikušās melno stārķu populācijas. 
	Atšķirībā no baltā stārķa melnais stārķis ir uzmanīgs un bailīgs putns. Tas ir ļoti jūtīgs pret cilvēka klātbūtni ligzdas tuvumā. Dažkārt cilvēka, it īpaši vairāku cilvēku, parādīšanās ligzdas apkārtnē var izraisīt visa perējuma vai tā daļas bojāeju.
	M. Strazds uzsver, ka galvenais cēlonis melno stārķu izzušanai Latvijā ir pirmo neatkarības gadu valdību nihilistiskā attieksme pret dabas aizsardzību, laikus nepieņemot procesus regulējošus normatīvos dokumentus un neizveidojot kompensāciju mehānismu privātīpašniekiem. Trūka sadarbības starp Vides un Zemkopības ministriju. Tāpēc strauji samazinās melnā stārķa ligzdošanai piemērotas vietas - mežu platības ar veciem lieliem kokiem.	Pērn pirmo reizi tika konstatēta arī mazo HES negatīvā ietekme uz melno stārķu populāciju, samazinot to galvenās barības - nelielo zivtiņu - skaitu un pieejamību. Pie divām upēm ar tikko uzceltām mazajām HES visās melno stārķu ligzdās bija krasi pasliktinājušies apstākļi vai mazuļu nebija vispār. 
	Arī šogad vienā no ligzdām, kas atrodas kādas mazās spēkstacijas darbības zonā, atrasti beigti melno stārķu mazuļi, kas visdrīzāk miruši badā. Citās šo putnu ligzdās gar minēto upi jauno putnēnu nebija vispār. 
	M. Strazds aicina iedzīvotājus palīdzēt nodrošināt melno stārķu saglabāšanu Latvijā un informēt par katru novēroto putnu vai tā ligzdas atrašanās vietu, zvanot Latvijas Ornitoloģijas biedrībai pa tālruni 7221580.
Atklāta pirmā oficiālā dzīvnieku kapsēta Latvijā
NRA  08/02/04     Babītē, Rīgas-Liepājas šosejas otrajā kilometrā, atklāta pirmā oficiālā dzīvnieku kapsēta Citi medību lauki. Šeit 6,14 hektāru lielā platībā varēs apbedīt mirušos mājdzīvniekus, bet nākotnē te plānots izveidot arī krematoriju.
	Zemes gabalu, kurā turpmāk atradīsies četrkājaino mīluļu mūža mājas, SIA 1960 nomā no Rīgas domes. Dzīvnieku kapsētas īpašnieks Uģis Rūķītis sacīja, ka Citos medību laukos jau ir pirmie apbedījumi. Saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem par "dzīvnieku kapsētu iekārtošanas un uzturēšanas kārtību" maksu par pakalpojumu sniegšanu nosaka kapsētas vadītājs. 
	Turklāt dzīvnieku kapsētā nedrīkst aprakt ar Sibīrijas mēri, transmisīvo sūkļveida encefalopātiju mirušus dzīvniekus vai dzīvnieku līķus. Ja dzīvnieku kapsētu slēdz, saimniecisko darbību var veikt ne agrāk kā 25 gadus pēc pēdējās dzīvnieku līķu bedres aizbēršanas, pirms tam veicot attiecīgus augsnes mikrobioloģiskus izmeklējumus.