K a s   j a u n s	
Nr. 357:   2004.g. 22.- 28.jūlijs	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Latvija parāda zobus Krievijai
Juris Paiders,  NRA  07/22/04     Krievijas presē plaši tiek apspriesti pagājušās nedēļas notikumi, kad iebildumus par Krievijas uzņemšanu Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) pauda divas valstis - Ķīna un Latvija. Iebildumi tika izteikti darba grupā par Krievijas pievienošanos PTO.
	Avīze Vremja novostei izvēlējās virsrakstu Latviešu strēlnieku Ķīnas brīdinājums.
	Ķīnas paustā negatīvā nostāja pret Krievijas uzņemšanu tiek uztverta aizdomīgi, jo Ķīna ir noprotestējusi Krievijas iekšējo gāzes cenu neatbilstību pasaules tirgus cenām. Krievijas komentētājiem tas šķiet aizdomīgi, Ķīna nepērk Krievijas gāzi un to nepirks, kamēr netiks uzcelts gāzes vads, kas pagaidām ir tikai projektēšanas stadijā. Domājams, ka Ķīna izmanto formālu ieganstu, jo netika panākta vienošanās ar Krieviju par daļēju darba tirgus atvēršanu Ķīnas viesstrādniekiem.
	Ņezavisimaja gazeta savā komentārā aizvakar uzsvēra, ka tieši Latvija ir piedraudējusi pilnībā bloķēt (izmantot savas veto tiesības) Krievijas uzņemšanu PTO. Latvijas solītais veto tiek uztvers divējādi. Ņezavisimaja gazeta to skaidro ar Krievijas un Latvijas domstarpībām krievvalodīgo izglītības jautājumos. Savukārt interneta portāls Rambler media citēja Latvijas premjerministra I. Emša izteikumus intervijā Latvijas Avīzei, uzsverot, ka galvenais Latvijas neapmierinātības iemesls ir diskriminējošie noteikumi, kādiem Krievijā tiek pakļauti Latvijas uzņēmumi salīdzinājumā pat ar citu ES dalībvalstu uzņēmumiem.
	Vairāki Krievijas komentētāji ir pārliecināti: ja ES ir panākusi vienošanos ar Krieviju, tad Latvija nedrīkst protestēt pret ES lēmumu, taču Latvija ir pilntiesīga PTO dalībvalsts, un tās rīcība PTO savu interešu nodrošināšanai netiek ierobežota.
	Ķīnas un Latvijas rīcības rezultātā Krievijas uzņemšana PTO, visticamāk, nenotiks līdz 2005. gadā paredzētajai PTO valstu ministru konferencei. Krievija var pagūt iestāties PTO šogad tikai tad, ja tā piekāpsies visos strīdīgajos jautājumos, tostarp Latvijas izvirzītajā jautājumā par diskriminējošiem dzelzceļa tarifiem. Taču, kā uzskata Ņezavisimaja gazeta komentētāji, Krievijas valdība tik vienkārši nepiekāpsies un, visticamāk, Krieviju PTO šogad neuzņems. Tiek pausts viedoklis, ka Krievija varētu noteikt pārejas periodu (galējo termiņu), līdz kuram dzelzceļa pārvadājuma tarifi iekšzemē tiktu vienādoti ar pārvadājuma tarifiem kravām, kuras tiek sūtītas vai saņemtas no ārzemēm.
Prezidente un premjers bažījas par Latvijas tēlu
BNS  07/22/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga trešdienas tikšanās laikā ar premjeru Induli Emsi secinājuši, ka Latvijai trūkst pozitīva tēla gan ārvalstīs, gan arī valsts iekšienē. 
	Emsis pēc tikšanās žurnālistiem stāstīja, ka abas augstākās valsts amatpersonas paudušas bažas par "vispārējā valsts tēla problēmām". "Šeit mums piepalīdz Latvijai nedraudzīgi politiskie spēki no ārpuses, un arī sevis zākāšanā laikam pārspējam jebkuru tautu," viņš sacīja. 
	Emsis atzina, ka Latvijas tēla spodrināšanai nepieciešami lielāki līdzekļi un šā gada valsts budžeta grozījumos un nākamgad paredzēts piešķirt līdzekļus Ārlietu ministrijai, lai tā varētu stiprināt diplomātiskās pārstāvniecības un pieņemt darbā papildu darbiniekus, jo pašreiz uz darbu šajā ministrijā "cilvēki nelaužas" zemā atalgojuma dēļ. 
	"Vājās bedres mēs noteikti aizbērsim," solīja Emsis. Viņš norādīja, ka Ārlietu ministrija budžetā būs prioritāte. 
Latvijas Institūta (LI) direktors Ojārs Kalniņš aģentūrai BNS sacīja, ka valsts tēls valdībai un valsts institūcijām jāveido koordinēti. LI paudis vēlmi veidot Latvijas tēla padomi, kura izstrādātu jaunu valsts tēla stratēģiju. "Ja LI būs vairāk līdzekļu, būs arī rezultāti," solīja Kalniņš. 
	LI direktors lielas cerības liek uz jauno ārlietu ministru Arti Pabriku un valdības solījumu institūtam piešķirt vairāk līdzekļu. "Tā ir mana cerība. Šī valdība solījusi vairāk ieguldīt šajā lietā," sacīja Kalniņš, atzīmējot, ka jau sen gaidījis valdības atbalstu līdzekļu palielināšanai. 
	"Ārpolitika nav tikai diplomātiem. Jāveicina investīcijas un tūrisms - pie tā mums jāstrādā," viņš teica. 
Pļauka Latvijas tēlam
Ģirts Kondrāts,  Latvijas Avīze  07/23/04     Vairāki ziņu avoti pavēstījuši, ka Latvijas vēstnieki Polijā, Lietuvā un Īrijā, balstoties uz Satversmes Aizsardzības biroja slēdzieniem, spiesti pārtraukt diplomātisko dienestu, jo viņu darbība neatbilstot prasībām par NATO informācijas aprites drošību. Vakar (22. jūlijā) Ārlietu ministrija noliedza šādu ziņu patiesumu.
	Ziņu avoti, no kuriem vadoties laikraksts "Neatkarīgā Rīta Avīze" pats pirmais paziņojis par "vairāku Latvijas diplomātu neatbilstību NATO informācijas aprites drošības prasībām", ir bijuši neoficiāli. Laikrakstā un drīz pēc tam arī vairākās interneta ziņu lappusēs "aizdomīgo" vēstnieku skaitā bija minēti trīs Latvijas diplomāti: vēstnieks Polijā Uldis Vītoliņš, vēstniece Lietuvā Maira Mora un visbeidzot vēstnieks Īrijā Mārtiņš Lācis. Ārlietu ministra preses sekretāre Dagnija Stuķēna, jautāta, kāds ir Ārlietu ministrijas viedoklis šajā jautājumā, teica, ka diemžēl ne visas ziņas, kas saistās ar trim vēstniekiem un viņu nākotni diplomātiskajā dienestā, ir patiesas. 
	Pirmkārt, vēstnieks Polijā U. Vītoliņš un vēstnieks Īrijā M. Lācis jau jūnijā paši ir uzrakstījuši atlūgumu un vairs nestrādā Ārlietu ministrijā. Viņi jau iepriekš bija nodomājuši pamest diplomātisko dienestu, lai sāktu privātuzņēmēja darbību vai darītu ar diplomātisko dienestu nesaistītu darbu, sacīja preses sekretāre. 
	(Piemēram, U. Vītoliņš, pēc izglītības ekonomists, savu karjeru veidojis kā partijas "Latvijas ceļš" biedrs. 90. gadu pirmajā pusē bijis Latvijas Attīstības aģentūras ģenerāldirektors, bet par vēstnieku Polijā tika iecelts 2002. gada vasarā.) 
	Runājot par to, cik pamatoti ir Satversmes aizsardzības biroja slēdzieni vēstnieku "uzticamības jautājumos", D. Stuķēna vien piebilda, ka šādas ziņas viņa nevar nedz noliegt, nedz apstiprināt, taču šādos gadījumos esot zināma līdzība ar ārstu, kas plašākai sabiedrībai par slimnieka diagnozi nestāstot. Arī viņa neko te piebilst nevarot, jo ne SAB, ne Ārlietu ministrija nekomentē, kāpēc konkrētām personām tiek piešķirtas vai nepiešķirtas klasificētās informācijas pielaides.
	Vēl D. Stuķēna uzsvēra, ka pilnīgi aplamas ir ziņas par līdzšinējo vēstnieci Lietuvā Mairu Moru. Līdz šim viņa sevi parādījusi kā prasmīgu un valstij lojālu diplomāti. Viņas darbs ir ticis novērtēts un Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga jau jūnija sākumā M. Morai pasniedza akreditācijas vēstuli, kuru viņa kā Latvijas vēstniece iesniegs Baltkrievijas prezidentam. 
	Diemžēl šādi "spiegu skandāli" ir nodarījuši ļaunumu ne tikai vēstniecei, bet arī Latvijas tēlam kopumā. 
Latvieši, visticamāk, iegūs trīs 
viceprezidentu amatus komitejās
NRA  07/23/04     Vakar apstiprināts Eiropas Parlamenta (EP) parlamentāro komiteju dalībnieku saraksts. Latvijas deputāti, domājams, iegūs triju viceprezidentu amatus. Nejauks starpgadījums notika ar amatu sadali bijušajam Latvijas ārlietu ministram Rihardam Pīkam, kuram vakar vēl nebija vietas nevienā komitejā kā pastāvīgajam loceklim.
	Saskaņā ar apstiprināto sarakstu Latvijas deputāti darbosies vairākās nozīmīgās komitejās. Georgs Andrejevs no liberāļu grupas un Aldis Kušķis no Eiropas Tautas partijas (ETP) strādās Vides, veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā. Tā EP pazīstama kā viena no likumdošanas darba ziņā grūtākajām komitejām, jo daudzi tajā pieņemtie lēmumi obligāti jāievieš visās ES dalībvalstīs. G. Andrejevs varētu kļūt par šīs komitejas viceprezidentu.
	Roberts Zīle no Eiropas Nāciju grupas (ENG) strādās Transporta un tūrisma komitejā, kas arī ir viena no EP nozīmīgākajām likumdošanas komitejām. Guntars Krasts (ENG) varētu ieņemt Ekonomikas un monetārās komitejas viceprezidenta amatu, savukārt Valdis Ģirts Kristovskis (ENG) darbosies gan Attīstības komitejā, gan Ārlietu komitejas Drošības un aizsardzības apakškomitejā, kur, visticamāk, ieņems viceprezidenta amatu, jo par to jau panākta politiska vienošanās.
	Tatjana Ždanoka (Zaļo un Eiropas brīvās apvienības grupa) ieguvusi vietu deputātu vidū ļoti pieprasītajā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā. Viņa būs arī aizvietotāja Cilvēktiesību apakškomitejā - tas nozīmē, ka viņai šajā komitejā nebūs balsstiesību. Šajā apakškomitejā paralēli darbam Ārlietu komitejā darbosies Inese Vaidere (ENG). Savukārt Valdis Dombrovskis (ETP) iekļuvis nozīmīgajā Budžeta komitejā.
	Rihards Pīks (ETP) pašlaik darbosies kā aizvietotājs Ārlietu komitejā, bet domājams, ka drīzumā kļūs par pilntiesīgu kādas komitejas locekli. Neatkarīgajai neoficiāli zināms, ka viņa kandidatūra bija pieteikta, taču, tā kā pēkšņi saslima R. Pīka pārstāvētās politiskās grupas ģenerālsekretārs, kurš ir atbildīgs par komiteju sadali, sanāca pārpratums. R. Pīks pagaidām ir palicis bez pastāvīgas vietas komitejās. Līdzīgi noticis vēl ar vairākiem deputātiem, piemēram, trim Čehijas pārstāvjiem.
Pie Babilonas mūriem  
Atis Klimovičs,  Diena  07/23/04      Lielā politika, pašu profesionalitāte, klimats un sadzīve - tie ir galvenie apstākļi, no kuriem pašlaik atkarīgs latviešu karavīru liktenis Irākā. Abi pēdējie nebūt nav mazsvarīgāki, un daudzreiz dzirdētais jautājums, kā viņus tur baro, ir pilnīgi loģisks.
	Latviešu kaujas rotas trešā maiņa dzīvo turpat, kur iepriekšējās: 4 kilometrus no Babilonas, tās pašas vēsturiskās pilsētas, par kuru mācījāmies jau piektajā klasē. Mūsdienās tur slejas nevis Bābeles tornis, bet Sadama Huseina pils, kura būvēta uz īpaša uzbēruma, lai pat tās pamati atrastos augstāk par senās Babilonas mūru atliekām. Mazas pilsētiņas Hillas nomalē pie kanāla vairākus desmitus hektāru aizņem bāze, ko koalīcijas karavīri iesaukuši par Camp Charlie. Vārdi nometnēm netika doti, tās sākumā apzīmēja vienkārši ar alfabēta burtiem, Hillai tika C, bet cilvēkiem vienmēr piemīt vēlme personificēt vietas un lietas, ar kurām viņi ir cieši saistīti, un tā radās šis vārds. 
	Šī improvizētā XXI gadsimta cietokšņa sienas veido vairākus metrus augstas betona plāksnes, bet kanāla pusē - zemes valnis. Iekšpusē atrodas laukums, kur novietota militārā tehnika un kravas automobiļi un dažāda lieluma metāla konteineri, kas šeit aizstāj dažādas ēkas. Milzīgajos kravas konteineros glabājas karavīriem nepieciešamais ekipējums, munīcija, rīki. Mazajos, metāla kastēm līdzīgajos namiņos dzīvo paši karavīri. Askētiskā āriene un šaurība (katrā kastītē divstāvu gultās mīt četri cilvēki) tomēr nenozīmē, ka iekšpusē būtu jājūtas kā sakarsētā konservu bundžā: namiņos darbojas gaisa kondicionētājs un ir iespējams reāli atpūsties no ārā valdošā piecdesmit grādu karstuma. Vairāk termometrs nespēj parādīt, jo dzīvsudraba stabiņš aiziet līdz galam un atduras. 
	Pretī katrai metāla guļamnamiņu rindai atrodas tāds kā tunelis, kas izveidots no telts veidā saliktām betona plāksnēm un no ārpuses papildus nodrošināts ar smilšu maisiem. Sienā atstātas vairākas pret konteineru durvīm vērstas ieejas, kurās iespējams zibenīgi pazust, ja sākas mīnmetēju apšaude. 
	Karavīru apģērbs tuksneša karstumā ir visai apgrūtinošs, lai gan amerikāņu piešķirtie formas tērpi, salīdzinot ar Latvijas armijā lietotajiem, ir krietni plānāki. Puiši zem formas tērpa valkā kokvilnas T kreklus, auj kājās smilšu krāsas šņorzābakus, dodoties ārā no bāzes, liek galvā audumā iešūto ķiveri un, protams, apliek bruņuvesti, kas sver aptuveni tikpat, cik pusspainis ūdens.
	Ūdeni ar spaiņiem gan te neviens nenes. Tādos pašos nelielos vagoniņos iekārtotas dušas un izlietnes. Ir tikai siltais ūdens, dažkārt tas būtu jāsauc par karstu, jo ūdens rezervuārs, par spīti īpašajam dzeltenajam krāsojumam, saulē pamatīgi uzsilst. Šo saimniecību apkalpo irākiešu civilists. Drēbes mazgā paši karavīri, jo nometnē ir modernas veļas mašīnas. Lai nesajauktu, kam kas pieder, apģērbi pirms likšanas veļas mašīnā tiek ievietoti neilona tīkliņos. Karstajā saulē un putekļos bieža mazgāšanās un veļas maiņa ir vienīgais līdzeklis pret augoņiem un citām problēmām, kas neliek sevi ilgi gaidīt. 
	Par karavīru veselību rūpējas viņu kolēģi militārie mediķi. Latvijas rotā tādi ir divi. Iepriekšējās maiņas karavīri uzbūvēja līdzās savai mītnei vieglas konstrukcijas finiera ēku, kuras jumts pārklāts ar palmu zariem. Šajā - atkal jāsaka - improvizētajā ēkā atrodas gan telpa mediķiem un zāļu glabātava (medikamentu principā netrūkst), gan sanāksmju telpa un sakarnieku darba istaba, no kurienes tiek uzturēti sakari gan ar patruļām, kas devušās uzdevumos, gan ar armijas vadību Rīgā. Pagaidām tādas nepieciešamības nav bijis, taču, ja gadījumā kādu no karavīriem vajadzētu hospitalizēt un sniegt nopietnāku palīdzību, viņš tiktu pārvests uz lielāku bāzi. 
	Beidzot atbilde uz jautājumu par ēdienu. Bāzes vidū atrodas liela telts - ēdnīca. Tajā var paēst vienlaikus vairāk nekā 100 cilvēku. Tāpat kā citās bāzēs, pavāri galvenokārt ir dažādu Āzijas tautību līgumstrādnieki. Dienā ir trīs ēdienreizes, uz kurām var ierasties noteiktās laika robežās. Ēdiens, manuprāt, ir kvalitatīvs, lai gan nevarētu apgalvot, ka izcili garšīgs, vienmēr bija sajūta, ka tam kaut kā pietrūkst, laikam jau vienkārši māju. Tas ir labs, bet nav tāds kā mājās, un tur nelīdz pat garšīgie asie zaļie tomātiņi, kuri pārāk lielās devās maitā kuņģi. Īpašs noiets ēdnīcā ir aukstiem dzērieniem: lielos plastmasas traukos tiek jaukts atspirdzinošs dzēriens no auksta ūdens un dažādiem sulu koncentrātiem, ledus gabaliņus katrs pieber pēc vēlēšanās. Katrā ēdienreizē var paņemt divas skārdenes kolas vai citas limonādes. 
	Brokastu ēdienkartē ir vairāku veidu omletes, desiņas, bekons angļu gaumē, pusdienās - ceptas cūku ribiņas, gaļas tefteļi, steiki, olīves, dažādi svaigi salāti, cepti kartupeļi, kartupeļu biezenis, pupiņas, rīsi, makaroni, desertā - saldējums un kūka, āboli, apelsīni, vārdu sakot, baro atbilstoši grūtajam fiziskajam darbam. Ņemot vērā to, cik daudz produktu un arī vienreizējās lietošanas trauku un galda piederumu tiek izlietots katru dienu, nav grūti iztēloties, cik lielisks pasūtījums tas ir kādai Kuveitas firmai, kas nodrošina šo apgādi. Treilerus, kas regulāri ierodas no Kuveitas, konvojē armijas hammeri.
	Lai gan profesionālie uzdevumi un klimats patērē daudz spēka, uzturēt sevi kondīcijā var, tikai tērējot vēl papildus. Bāzē ir svaru un trenažieru zāle, iepriekšējā maiņa tos apmeklēja regulāri, un sešos mēnešos dažs labs bija jūtami uzlabojis savu muskulatūru. Jaunā maiņa pagaidām vēl pie sportošanas netiek, jo ir pamatīgi noslogota, apgūstot situāciju.
	Galvenie ikdienas uzdevumi ir patrulēšana Hillā, Hašimijā, Kiflā un pārējā latviešu uzraudzībai uzticētajā teritorijā, kravu konvojēšana no Kuveitas, ļoti iespējams, ka drīz tiem pievienosies regulārs darbs Irākas nacionālās gvardes apmācīšanā. Šī sadarbība jau ir sākta. 
	Lai gan Latvijā vēl joprojām daudzi domā, ka Irākā dienošo tuvinieki kaut ko par savējiem var uzzināt vienīgi ar Aizsardzības ministrijas starpniecību, nāksies sarūgtināt melodrāmu cienītājus - tas tā nav. Karavīriem bāzē ir pieejams internets, un, lai gan daudzi no viņiem nāk no laukiem, piemēram, Ludzas, Rēzeknes, Madonas rajona, arī lielākai daļai mājinieku, sievām un draudzenēm, protams, izdodas atrast iespēju regulāri sazināties pa internetu.
	Tomēr stāsts par apstākļiem, kuros dzīvo latvieši Irākā, nebeigsies ar naivi optimistisku noti. Viņiem ir labs ēdiens, iespēja atpūsties no karstās saules, rakstīt elektroniskās vēstules, cilāt svarus, kārtīgi nomazgāties, saņemt mediķu palīdzību, taču nav iespējas ne mirkli atslābināt uzmanību un uzskatīt, ka nekas neapdraud viņu dzīvību. Ir vēl viens, galvenais apstāklis - uzticētais pienākums.
Pabriks cer uz ASV atbalstu 
Latvijas virzībā uz OECD 
LETA  07/23/04     Jaunais ārlietu ministrs Artis Pabriks (TP) šodien sarunā ar ASV valsts sekretāru Kolinu Pauelu paudis cerību, ka ASV atbalstīs Latvijas drīzu uzņemšanu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (OECD), informēja Ārlietu ministrijā (ĀM). 
	Telefonsarunā ASV valsts sekretārs un Pabriks augstu novērtējuši veiksmīgo līdzšinējo abu valstu partnerību. 
	Pauels atzīmējis, ka "mēs esam vērtību brāļi". Savukārt Pabriks uzsvēris, ka "mūs vieno ne tikai vērtības, bet arī kopīgi politiskie uzdevumi". 
	Kā ziņots, lai iestātos OECD, Latvija ir sagatavojusi pirmo dokumentu - Latvijas un OECD sadarbības politikas pamatnostādnes, kas nosaka vienotus rīcības virzienus un galvenos valdības uzdevumus šā mērķa sasniegšanai. Pamatnostādnes jau akceptētas Ministru kabineta komitejā. 
	Sadarbība ar globālām ekonomiskām organizācijām, tai skaitā ar OECD, ir būtiska Latvijas tautsaimniecības sekmīgai un ilgtspējīgai attīstībai, norāda Ārlietu ministrija (ĀM). 
	OECD ir starptautiska organizācija, kurā ietilpst 30 visattīstītākās pasaules valstis, tajā skaitā arī vairākas jaunās Eiropas Savienības dalībvalstis - Čehija, Polija, Slovākija un Ungārija. Organizācijas galvenie mērķi ir veicināt apņemšanos ievērot demokrātijas un tirgus ekonomikas principus, sekmēt globālo tirdzniecību un ilgstošu ekonomisko attīstību. 
	Šā gada maijā OECD dalībvalstu samitā ir publiskota organizācijas paplašināšanās stratēģija, kas paredz tās paplašināšanos līdz 45 dalībvalstīm, to skaitā uzņemot arī Baltijas valstis. OECD paplašināšanās tiek prognozēta divos periodos: īstermiņa (2-5 gadu laika posmā) vai vidēja termiņa (5-10 gadu laika posmā). 
Par vīzām uz ASV nebūšot jāmaksā
LETA  07/24/04      ASV Kongresā iesniegts likumprojekts, kas paredz 100 dolārus lielās nodevas atcelšanu iebraukšanas vīzām to valstu iedzīvotājiem, kuras piedalījušās ASV misijās Afganistānā un Irākā. Ja Kongress pieņems likumprojektu, nodevas par vīzām tiks atceltas arī Baltijas valstu, tajā skaitā Latvijas, iedzīvotājiem. Likumprojektu iesnieguši Pārstāvju palātas Centrālās un Austrumeiropas grupas līdzpriekšsēdētāji Viljams Lipinskis un Džeks Kvins. Lietuvas ārlietu ministrs Antans Vaļonis sacīja, ka Viļņa risina sarunas ar ASV un Kanādu par iebraukšanas vīzu atcelšanu vispār, tomēr šis process prasīs ilgu laiku. "Balsojums Kongresā par vīzu nodevas atcelšanu būtu pozitīvs solis, ko, manuprāt, pozitīvi novērtētu visi Lietuvas iedzīvotāji," sacīja Vaļonis. Iesniegtais likumprojekts paredz iebraukšanas vīzu nodevas atcelšanu Azerbaidžānai, Bulgārijai, Čehijai, Baltijas valstīm, Polijai, Rumānijai un Ungārijai.
Irākā atkal apšaudīti Latvijas karavīri 
LETA  07/27/04    Pagājušajā naktī Irākā apšaudīts Latvijas karavīru kontingents, uzzinājām Aizsardzības ministrijā. Kā pastāstīja Nacionālo bruņoto spēku preses virsniece Aļona Ņikitina, naktī uz 27.jūliju ap pusnakti netālu no Hillas bāzes patrulēšanas laikā noticis uzbrukums Latvijas kontingenta karavīriem. Uzbrukums veikts, izmantojot strēlnieku ieročus un granātmetēju.
	Apšaudes laikā neviens Latvijas karavīrs nav cietis, nedaudz bojāta viena automašīna. 
	Jau ziņojām, ka naktī uz 9.jūliju, neilgi pēc pusnakts, veicot nozīmīgu tiltu apsardzi Polijas vadītās daudznacionālās divīzijas atbildības rajonā netālu no Hillas bāzes, tika apšaudīti Latvijas kontingenta kājnieku rotas karavīri. Latvijas karavīri atvairīja divus uzbrukumus posteņiem ziemeļos no viņu bāzes Hillā. 
	Strēlnieku ieroču un mīnmetēju apšaudē neviens karavīrs netika ievainots. 
Divīzijas atbildības rajonā situācija tiek raksturotā kā nestabila un saspringta. Teroristu pamata mērķi ir uzbrukumi jaunās Irākas valdības locekļiem, Irākas drošības spēku karavīriem, kā arī koalīcijas spēku patruļām un konvojiem. Saglabājas uzbrukumu draudi arī koalīcijas spēku bāzēm. 
	Savus pienākumus starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Irākā veic 133 Latvijas kontingenta karavīri. 
Eirokomisāra kandidāti vairojas
Ilze Kuzmina,  Latvijas Avīze  07/28/04      Valdošās koalīcijas partijas iesaka katra savu Eiropas komisijas komisāra amata kandidātu, kamēr Ministru prezidents Indulis Emsis vēl tikai grasās ar Eiropas komisijas prezidentu Žozē Barozu spriest par to, kādu kandidātu vajadzētu izvirzīt Latvijai.
	Kā zināms, Tautas partija jau ir paziņojusi, lai komisāra krēslā paliek pašreizējā eirokomisāre no Latvijas Sandra Kalniete. Tikmēr Latvijas Pirmā partija grib, lai šo amatu iegūst ekonomikas ministrs Juris Lujāns, kaut konkrētu lēmumu par to sola pieņemt tikai šodien partijas valdes sēdē, bet Zaļo un zemnieku savienības sastāvā ietilpstošā Zaļā partija šim amatam izvirzījusi Saeimas priekšsēdētāju Ingrīdu Ūdri, aģentūrai LETA apstiprinājuši LZP vadības pārstāvji. 
	Zaļās partijas līdzpriekšsēdētājs un premjera padomnieks Viesturs Silenieks man gan sacīja, ka nevar teikt, ka LZP izvirzījusi I. Ūdri, jo kaut ko izvirzīt var tikai ZZS valde. Taču LZP nolēmusi, ka I. Ūdres kandidatūra jāapspriež.
	I. Emsis vakar solīja pieņemt lēmumu par jauno eirokomisāru "saziņā ar koalīcijas partneriem", un viņš vēl arvien gaidot ierosinājumus no šiem partneriem. Premjers arī meklējot iespēju tikties ar Eiropas komisijas prezidentu, ar kuru cer vienoties gan par Latvijas eirokomisāru, gan par jomu, kuru Latvijas pārstāvis varētu pārraudzīt. Vakar premjeram bija plānota telefonsaruna ar Ž. Barozu, bet tikšanās notikšot visdrīzākajā laikā.
	Latvijas Zemnieku savienība vakar vakarā valdes sēdē sprieda, ko un vai vispār kādu izvirzīt šim postenim vai arī atbalstīt kādu no jau nosauktajām kandidatūrām. Taču zaļie un zemnieki kopīgu lēmumu pieņemšot tikai nedēļas nogalē.
	I. Emsis nekomentēja neviena jau nosauktā kandidāta iespējas nokļūt komisāra krēslā. Taču viņš atzina, ka sievietei būtu lielākas iespējas gūt Ž. Barozu atbalstu, jo komisijas prezidentam esot problēmas ar tā saucamās sieviešu kvotas pildīšanu, bet Ž. Barozu vēlas, lai no 24 komisāriem vismaz 8 būtu sievietes. I. Emsis jaunajam prezidentam jautājis viedokli par S. Kalnieti, taču Ž. Barozu teicis, ka viņu nepazīst, tāpēc nevarot izteikties.
	Jaunais komisārs tikšot nosaukts tikai pēc tam, kad viņu būs par gana labu atzinis Ž. Barozu.
	PP valdes priekšsēdētājs Ainars Šlesers sacīja: - Mēs uz Lujāna kandidatūru pastāvēsim ļoti stingri, bet jāņem vērā, ka šī ir koalīcijas valdība. 
	A. Šlesers atgādināja, ka J. Lujāns šim amatam izvirzīts jau Einara Repšes valdības laikā un "līdz šai dienai šis lēmums nav atcelts". Viņš uzskata, ka, izvēloties kandidātu, jāņem vērā viņa profesionālā piemērotība, un J. Lujāns sevi parādījis "no labās puses", būdams ekonomikas ministrs. 
	 Mums pietika arī savu ļoti kvalificētu kandidātu šim amatam, - teica Tautas partijas priekšsēdētājs Atis Slakteris. - Taču mēs atbalstījām Kalnietes kundzi, jo šķita, ka nav pareizi viņu mainīt, ja Kalniete jau iestrādājusies un neko sliktu komisāra amatā nav sastrādājusi.
	Iespēju komisāra amatā iecelt I. Ūdri A. Slakteris nevēlējās komentēt. Bet par J. Lujānu viņš nevarot teikt neko sliktu. Kad jautāju, vai TP pieļaus, ka LPP ir gan daudz ministru amatu, gan arī, iespējams, būs komisārs Briselē, A. Slakteris atbildēja: - Tautas partija jau sen ir sapratusi, ka viens amats vairāk vai mazāk sevišķi nepalielina partijas ietekmi, taču pārāk plaši citiem izvērsties mēs arī neļausim. 
	I. Emsis sacīja, ka politiskajā tirgū ar eirokomisāra posteni netirgosies. 
	- Nezinu, kā šis amats var iekļauties politiskajā tirgū. Tas tomēr nav pielīdzināms nevienai mūsu valsts amatpersonai. Komisārs ir Eiropas Savienības amatpersona, - pavēstīja premjers.

Valdība un partijas
TSP pagarina valdības mūžu 
Ināra Egle, Diena  07/22/04    Ar Tautas saskaņas partijas atbalstu panāktā Arta Pabrika apstiprināšana ārlietu ministra amatā Eiropas Parlamentā ievēlētā Riharda Pīka vietā ir pagarinājusi šīs valdības mūžu vismaz līdz budžeta grozījumiem septembra sākumā. Kārtējo reizi koalīcijai atvēlētās TSP balsis šīs frakcijas priekšsēdis Jānis Urbanovičs Dienai skaidroja nevis ar atbalstu ministra kandidātam, bet gan premjeram Indulim Emsim, "jo Tautas partija meklē ieganstu šo valdību gāzt". Par 38 gadus veco asociēto profesoru A.Pabriku nobalsoja 55 koalīcijas un TSP deputāti, pret bija 31 deputāts no Jaunā laika un PCTVL, atturējās septiņi tēvzemieši. Sociālistiskā partija nebalsoja.
	Premjers I.Emsis (ZZS) Dienai izteica gandarījumu par balsojumu, nebūdams satraukts par tā nodrošināšanu ar TSP balsīm, - viņu vairāk uztraucot labējie spēki, kas balsojuši pret labu ministra kandidātu. "Artis Pabriks pārstāv nacionālu politisko spēku. Ja mēs būtu tik sarkani, tad jau mēs liktu kādu sarkanāku ministru," sacīja premjers. Drīzumā viņš ir iecerējis tikties ar TB/LNNK un oficiāli piedāvāt tai nākt valdībā. TB/LNNK priekšsēdis Jānis Straume, izsakot neizpratni, kāpēc premjers līdz šim runājis tikai ar kreisajiem spēkiem, arī atzina, ka TB/LNNK nostāja nemainīsies - tā nevar piedalīties tādas valdības darbā, kas ir atkarīga no tiem deputātiem, kuri ir ievēlēti no PCTVL. Šoreiz runa ir par pieciem deputātiem, kas pievienojās Latvijas Pirmajai partijai.
	A.Pabriks nejūtot diskomfortu, iegūstot amatu ar kreiso atbalstu. TSP frakcija esot bijusi vienīgā, kas vēlējusies ar viņu tikties, un tā atbalstot šo valdību tikai tāpēc, ka "tā pret opozīciju izturas kā pret cilvēkiem". 
	Vairāki JL deputāti norādīja, ka ar šīs koalīcijas atbalstu Nacionālās drošības komisijas sekretāra amatā ir ievēlēts TSP deputāts Andrejs Klementjevs, kas arī balsoja par A.Pabriku, bet EDSO delegācijas sastāvā viņš ir paudis no Latvijas ārpolitikas kursa atšķirīgu nostāju.
	TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis aicināja Jauno laiku nodemonstrēt "valstisko domāšanu un spert soli pretim abu partiju sadarbībai", taču pretim saņēma kārtējos pārmetumus par sadarbību ar kreisajiem. Māris Gulbis (JL) Dienai atzina, ka partijai patiešām vajadzēja nodemonstrēt gatavību sākt sarunas ar TP un atbalstīt A.Pabriku, kas būtu bijis pretimnākošs žests, pēc kura TP būtu grūtāk izvairīties no sadarbības ar JL, taču frakcija šo iespēju neesot izmantojusi. I.Emša valdības likteni lielā mērā ietekmēs TP un JL konsultācijas, uz kurām abas puses pagaidām skatās neticīgi. Jau agrāk TSP bija solījusi atbalstīt valdību vismaz līdz septembrim - līdz tam JL un TP sarunas varētu iezīmēt notikumu tālāko attīstību, kas kļūs skaidrāka, kad darba kārtībā būs budžeta grozījumi - ja tie tiks pārvarēti, tad nākamais smagais punkts būs nākamā gada budžets novembrī.
JL un TP sarunu priekšvakarā 
valda abpusēja skepse 
Ināra Egle,  Diena  07/23/04     Jo ilgāk Jaunais laiks būs opozīcijā, jo lielākas ir partijas šķelšanās iespējas, uzskata Tautas partijas politiķi, kuri Einara Repšes vadīto JL vērtē kā neprognozējamu partneri. Taču par JL vienotības pārbaudi var kļūt ne tik daudz atrašanās opozīcijā, cik komandas veidošana Rīgas domes vēlēšanām. Patiesas izklausās arī JL deputātu izjūtas, ka ar publisko retoriku par sarunu sākšanu TP tikai grib izrādīties vēlētājiem, patiesībā vēloties palikt sev no praktiskā, nevis - partijas ilgtermiņa interešu viedokļa izdevīgajā Induļa Emša valdībā, kurā ar brīdinājumiem varot turēt atkarībā arī partnerus. Šonedēļ pieteiktās TP un JL sarunas notiks tikai augusta sākumā.
	"Šis ir vēsturisks brīdis. Tikai vienu reizi Latvijā jau ir bijusi valdība, ko atbalstīja komunisti. Tā bija Augusta Kirhenšteina valdība," tā abu partiju tuvināšanās priekšvakarā pirms uzticības balsojuma par TP ārlietu ministru Arti Pabriku sacīja Kārlis Šadurskis (JL), pievienojoties kolēģiem, kas sunīja TP sadarbību ar kreisajiem. "Grūti iedomāties, ka pēc šīs JL stilistikas abu partiju sarunas varētu būt auglīgas. Taču nešķiet, ka JL kā partijai ir krīze - krīze ir Jaunajam laikam kā procesam," Dienai sacīja sociologs Aigars Freimanis. Viņaprāt, nevērtējot citas valdības darba dimensijas un nemitīgi runājot par sarkanzaļo koalīciju, JL var kļūt apnicīgs. 
	Bez sajūsmas kolēģu uzbrukumus TP vēroja vairāki JL deputāti. Māris Gulbis Dienai atzina, ka JL ir palaidis garām iespēju spert soli pretim TP un atbalstīt A.Pabriku - tad TP būtu grūtāk izvairīties no sarunām ar JL. Jau izskanējis, ka daži kolēģi gatavojas M.Gulbi nosodīt par šā viedokļa paušanu. Tiesa, pāris citu JL biedru sarunās ar viņu cenšas panākt lielāku savstarpējo uzticēšanos. M.Gulbis ir minēts kā pirmais, kas varētu atstāt JL. Taču ir šaubas, vai tas varētu notikt tik drīz, jo iekšēji neapmierinātie JL cilvēki paši nav kā vienota komanda. Viņi arī atzinuši, ka nepopulārā I.Emša valdība nav tas, kā dēļ partija varētu šķelties. Taču vērojumi liecina, ka JL nav komandas un partija sastāv no vairākām grupiņām, kas nav savstarpēji saticīgas. Kad frakcijas priekšsēža vietniece Linda Mūrniece bija bieži redzēta kopā ar TP deputātiem, viņu vairs neaicināja uz sarunām ar TP, tā vietā deleģējot Jāni Reiru, kam ir liela ietekme partijā, bet kuras iemesli nav skaidri, jo viņš nav aktīvāko politiķu vidū.
	JL vienotībai izšķirīga var kļūt septembrī paredzētā komandas veidošana Rīgas domes vēlēšanām. Vieni tās vadībā vēlas redzēt Baibu Brigmani, kuru kuluāros saista ar iespēju partijai iegūt finansējumu no Pareksa bankas. Tam gan oficiālu apstiprinājumu Diena neieguva. Citi par piemērotāko mēra kandidātu uzskata Ivaru Gateru, bet vēl citi - M.Gulbi. JL valdes locekļi par to izvairās izteikties, arī E.Repše uz vaicāto, kas varētu būt saraksta līderis, atteica: "Uz šo jautājumu es vēl neesmu gatavs atbildēt."
	Nevēlēšanās nodarboties ar finansējuma piesaistīšanu ir viens no faktoriem, ko neoficiāli min kā iemeslu Grigorija Krupņikova aiziešanai no JL ģenerālsekretāra amata, ko viņš pats skaidro ar vēlmi nodoties uzņēmējdarbībai. Tas mazina politisko konkurentu iespējas norādīt uz G.Krupņikova savā ziņā kā pelēkā kardināla ietekmi uz lēmumu pieņemšanu, tajā pašā laikā vairāki politiķi arī atzīst, ka finansējuma nodrošināšana pašvaldību vēlēšanām nebūs viegla.
	TP pārstāvji Gundars Bērziņš un Aigars Kalvītis sacīja, ka no JL 26 deputātiem zināmi esot labi ja desmit, tāpēc esot jāuzzina, ko domā un spēj izdarīt pārējie, cik patstāvīgi viņi ir. Esot arī jāsaprot, kas ir lēmuma pieņēmējs partijā. JL politiķi apgalvoja, ka tas joprojām ir E.Repše un ar to TP esot jārēķinās - jautājums ir, vai TP spēs vai nespēs saprasties ar E.Repši. TP savukārt vēlas nojaust, kas būs JL bez E.Repšes kā premjera.
	Partiju sarunās par kritisko punktu var kļūt tieši premjera amats, jo TP uzskata, ka, mainoties valdībai, būtu tās kārta nominēt premjeru, lai arī noteicošā ir prezidentes izvēle. TP varot piedāvāt spēcīgākus pretendentus par JL nosaukto Krišjāni Kariņu un Valdi Dombrovski, "kuram arī vajadzētu pārvarēt Repšes sindromu, jo nevar premjers baidīties no mākslinieka Repšes".
	JL premjera kandidāts ir E.Repše, bet tas var būt arī K.Kariņš, ja viņam ir laba komanda, uzskata JL frakcijas priekšsēža vietnieks Artis Kampars. Uz vaicāto, vai E.Repše vēlētos būt valdībā un kādā amatā, viņš atbildēja: "Nav runa par to, ko es vēlos vai nevēlos. Es varbūt vēlētos gulēt zālītē un neko nedarīt. Taču, ja vien būs kaut mazākā iespēja, es atgriezīšos valdībā un strādāšu." JL līderis radīja iespaidu, ka uz sarunām ies bez ultimātiem, ja neskaita pozīciju, ka JL nevarēs piekrist interešu sfēru sadales principam. "Es riskēšu sacīt, ka programmatiskajos jautājumos mums varētu būt diezgan līdzīga nostāja. Tālākais jau ir atkarīgs no TP," uzskata E.Repše. 
	JL valdes loceklis Ainārs Latkovskis, kas jau ir piedalījies sarunās ar TP, sadarbību vērtē skeptiski, jo TP esot izdevīga esošā situācija, kad ar brīdinājumiem par jaunu valdību var turēt atkarībā partnerus un "vienīgais, kas liek uzmanīties, ir gaidāmās vēlēšanas". 
	Arī Edgars Jaunups uzskata, ka sarunu iznākumu noteiks TP spēja vai nespēja izšķirties starp vilinājumu turpināt darbu valdībā, kurā tai ir liela vara, un partijas ilgtermiņa interesēm, kad kopā ar JL, tai "būtu iespēja nomazgāt arī šajā valdībā aptraipīto nacionālo mundieri".
Emsis par satiksmes drošību 
cīnās ar asiem vārdiem 
Reinis Kļavis,  Diena  07/23/04      Veltot skarbus vārdus šoferiem, kas brauc reibumā vai bez tiesībām, valsts augstākās amatpersonas sola veikt vērienīgus pasākumus satiksmes drošības uzlabošanā. Tomēr pagaidām rosība manāma tikai kabinetos, un iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona solītā pastiprinātā policijas darbība uz ielām vēl nav manāma. Ceļu policijas priekšnieks Visvaldis Puķīte gan sacīja, ka policija kā vienmēr strādājot dienu un nakti, taču viņš personīgi nekādu pastiprinātu režīmu neesot solījis. 
	Vēl ceturtdienas vakarā preses konferencē Iekšlietu ministrijā tika paziņots, ka mēneša laikā policija dažādiem paņēmieniem centīsies novērst smagās avārijas, un aktīvi iesaistīties kampaņā tika aicināta arī prese. Tomēr Dienai tā arī netika dota iespēja brīvdienās pavērot to dzīvē. 
	V.Puķīte informēja, ka ceļu policijas elitārā vienība - speciālā rota dosies uz Jūrmalu nodrošināt kārtību kādā pasākumā. Viņš neuzskata, ka policistiem būtu jāreaģē tūlīt "presē uzpūsta bubuļa dēļ". Valsts policijas preses centrā Dienai pastāstīja, ka arī Rīgas ceļu policisti būs noslogoti, jo tiem jāuzrauga Eiropiādes norise. 
	Kopš gada sākuma Latvijā bojā gājuši 246 autovadītāji, un šonedēļ par situāciju interesēties sāka arī valsts vadība. Premjers Indulis Emsis pēc tikšanās ar atbildīgajām amatpersonām savus secinājumus piektdien pauda šādiem vārdiem: "Par tiem, kas šodien iet bojā, valsts varēja domāt desmit gadus atpakaļ, kad viņi beidza vidusskolu un uzsāka savas aktīvās dzīves gaitas. Mēs sakām, ka viņiem ir atsaldēta smadzeņu sistēma. Es viņus saucu par lielceļa huligāniem, un šādi lielceļa huligāni rada stresu uz šosejām un noved paši sevi postā."
	Premjers ierosinājis pat izveidot īpašu karsto telefonu, pa kuru autovadītāji varētu ziņot, ka "tādā un tādā ceļa posmā ir atkal viens atsaldētais uz ceļa". "At-saldētie ir jāizķer. Jāizķer no ceļiem un jādabū nost," sacīja I.Emsis. Lēnprātīgāk noskaņots ir premjera biedrs Ainārs Šlesers, kurš vada arī Ceļu satiksmes drošības padomi. Runājot par autovadītājiem, kuri brauc reibumā vai arī bez tiesībām, viņš secināja, ka valstī ir garīgā krīze un "atliek vien lūgt Dievu".
	Pašlaik Ceļu satiksmes drošības nacionālā programma paredz līdz 2015.gadam bojāgājušo skaitu samazināt līdz 260 cilvēkiem gadā (2003.gadā bojā gāja 493 cilvēki), taču I.Emsis uzskata, ka šis termiņš ir jāsamazina. Pagaidām gan konkrēts gads nav minēts. To premjers uzdevis ceļu policijas priekšniekam Visvaldim Puķītei un Ceļu satiksmes drošības direkcijas direktoram Andrim Lukstiņam, no savas puses solot pārliecināt Ministru kabinetu piešķirt līdzekļus. 
	Papildu resursus ministru prezidents jau šogad sola automātisko fotografēšanas iekārtu uzstādīšanai, bet vēlāk bīstamajos posmos, kur notikuši satiksmes negadījumi, premjers plāno izbūvēt un nodalīt no brauktuves gājēju un velosipēdistu celiņus, kā arī izveidot drošas gājēju pārejas. Premjers iecerējis arī ierobežot vecu un jaudīgu automašīnu lietošanu, palielinot to ievedmuitu. "Nekas nav kaitīgāks jauniešiem par vecu un jaudīgu mašīnu," sacīja I.Emsis. 
	Ar Izglītības un zinātnes ministru Juri Radzēviču premjers sola runāt par to, ka mazajās klasēs jāmāca satiksmes noteikumi un jāiegūst velosipēda braucēja tiesības, bet beidzot vidusskolu - autovadītāja tiesības. 
	J.Radzēvičs gan sacīja, ka pēdējā satiksmes drošības konsultatīvajā padomē nolemts, ka satiksmes noteikumi varētu tikt integrēti citos priekšmetos un pie šīs idejas strādājot ministrijas valsts sekretārs. Atzīstot, ka viņu "ļoti uztrauc" satiksmes drošība, J.Radzēvičs piektdien tā arī nebija aprunājies ar savu šoferi, kurš, kā novēroja Diena, ceturtdien traucās pa šoseju Ventspils- Rīga ar ātrumu 140 km/h. "Cik saprotu, Dienai arī nav nekādu fiksētu pierādījumu par to," sacīja J.Radzēvičs, kurš pats tobrīd gulējis. Viņš arī piebilda, ja arī tas būtu fiksēts, tad tā būtu drīzāk ceļu policijas, nevis viņa darīšana. 
	Par to, ka situācijas uz ceļiem uzlabošana ir jāsāk ar valsts amatpersonu šoferiem, ir pārliecināts premjers, tomēr, kā informēja viņa preses sekretāre Ilona Līce, premjers nevarot aizrādīt nedz ministram, par kuru atbildīgs tikai politiski, nedz viņa šoferim, par kuru atbildīga personāla daļa.
Atkārtoti pagarināts dienesta 
izmeklēšanas termiņš par Strīķes darbībām 
LETA  07/23/04      Pēc izmeklēšanas komisijas lūguma līdz 28.jūlijam pagarināts termiņš dienesta izmeklēšanai pret bijušo Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka pienākumu izpildītāju Jutu Strīķi, aģentūru LETA informēja biroja sabiedrisko attiecību speciāliste Ilze Leimane.
	Iepriekš bija plānots, ka dienesta izmeklēšana tiks pabeigta šodien. Komisija lūdza pagarināt termiņu, pamatojot to ar nepieciešamību veikt pilnvērtīgu pārbaudi un iegūt normatīvo aktu skaidrojumu no kompetentām iestādēm. Šāds skaidrojums ir lūgts, bet vēl nav saņemts.
	Kā ziņots, KNAB priekšnieks Aleksejs Loskutovs dienesta izmeklēšanu pret Strīķi ierosinājis, pamatojoties uz aizdomām, ka Strīķe parakstījusi dokumentus, ko saskaņā ar likumu nebija tiesīga darīt. Pārbaudē tiek noskaidrots, vai biroja amatpersonas, parakstot un nosūtot konkrētus dokumentus Drošības policijai, Satversmes aizsardzības birojam un Ģenerālprokuratūrai, nav pārsniegušas savas amata pilnvaras.
	"Ir pamats domāt, ka Strīķe pārkāpusi savas pilnvaras, parakstot un nosūtot dokumentus, kurus saskaņā ar KNAB likumu ir tiesīgs parakstīt un nosūtīt tikai KNAB priekšnieks. Ir uzsākta dienesta izmeklēšana, lai noskaidrotu, vai, nosūtot dokumentus, Strīķe pārkāpusi savas pilnvaras," iepriekš informēja Leimane.
	Savukāt Strīķe aģentūrai LETA atzina, ka viņa mutiski informēta par to, ka dienesta pārbaude ierosināta par kādu parakstītu vēstuli laikā, kad priekšnieks jau bijis Loskutovs. Pēc Strīķes teiktā, vēstule sūtīta kā informācijas apmaiņa starp sadarbības dienestiem, un tajā bijusi operatīvā informācija par amatpersonu iespējamo korumpētību.
	Strīķe, kas pašlaik KNAB strādā par priekšnieka vietnieci korupcijas apkarošanā, sacīja, ka ikdienā paraksta daudz dokumentu, kas saistīti ar operatīvo darbību. Strīķe uzsvēra, ka viņas pienākums saskaņā ar amata aprakstu paredz sadarbību un operatīvās informācijas apmaiņu ar citiem tiesībsargiem. 
Emsis rosina pensionārus 
pārcelties uz dzīvi prom no Rīgas
LETA  07/23/04     Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) rosina pensionārus pārcelties uz dzīvi prom no Rīgas. "Es arī aicinātu tos cilvēkus, kuri nepretendē uz darba vietām, proti, pensionārus, apsvērt iespēju pārcelties uz dzīvi citur Latvijā, ne tikai turēties pie domas par dzīvi Rīgā," intervijā "Neatkarīgajai Rīta Avīzei" norāda premjers, runājot par īres griestu jautājumu. 
	Kā uzsver premjers, valdība varētu atbalstīt to namu pabeigšanu, kuri patlaban stāv tukši mazajās pilsētās Latvijas laukos. 
	"Tā varētu izdarīt divus labus darbus - pašvaldības pabeigtu namus, tajos uzaicinātu dzīvot cilvēkus ar regulāriem ienākumiem - pensionārus. Ministrija šobrīd apkopo informāciju par pamestajām namiem un cik līdzekļu nepieciešams to pabeigšanai. Tas vienlaikus būtu gan infrastruktūru uzlabojošs pasākums, gan mazo pilsētu atdzīvināšana," skaidro valdības vadītājs. 
	Ministru prezidents informē, ka sarunās ar Rīgas mēru Gundaru Bojāru (LSDSP) secināts: Rīga var nodrošināt aptuveni 1000 jaunus dzīvokļus gadā. Taču nepieciešami ir 25 000 jauni dzīvokļi, bet 25 gadus gaidīt nevar. 
	"Valdībai nav resursu, lai piedalītos jaunu dzīvokļu celtniecībā, labākajā gadījumā varam vienu namu uzcelt. Mans priekšlikums ir tikai viens - saglabāt īres griestus vēl vismaz uz vienu gadu, tos palielinot. Sociālos eksperimentus, atceļot īres griestus no nākamā gada, veikt nevar," akcentē Emsis. 
	Tai pašā laikā premjers brīdina namīpašniekus: ja uz ielas tiks izlikti visi 25 000 īrnieku, būs problemātiski aizpildīt savus namus ar citiem īrniekiem. Daudzās Eiropas pilsētās centri tagad esot tukši. 
	Emsis prognozē, ka īres griesti tiks saglabāti. "Saeimas deputāti vēlēsies izpelnīties pašvaldību atzinību. Ja parlamentā pārstāvētie politiskie spēki grib ieņemt vadošas pozīcijas Rīgas domē, tad, neatrisinot īres griestu problēmu, viņiem nav nekādu cerību. Domāju, ka Saeima atbalstīs valdības pozīciju īres griestu jautājumā," skaidro Ministru prezidents. 
	Kā ziņots, Saeima 17.jūnijā noraidīja Ministru kabineta sagatavotos grozījumus likumā "Par dzīvojamo telpu īri", kas paredzēja vēl uz diviem gadiem saglabāt maksimālo īres maksu, kura 2005.gadā būtu 60 santīmi, bet 2006.gadā - 72 santīmi par kvadrātmetru. 

Deputāti aicina totalitāro 
komunismu nosodīt starptautiskā līmenī 
LETA  07/24/04    Saeimas deputātu grupa ir izstrādājusi deklarācijas "Par komunistiskā totalitārisma un PSRS okupācijas noziegumu nosodījumu" projektu, kurā aicina Eiropas Padomes (EP) Ministru komiteju pieņemt oficiālu deklarāciju par totalitārā komunisma nosodījumu starptautiskā līmenī, informēja viens no darba grupas locekļiem, deputāts Leopolds Ozoliņš (ZZS).
	Kā ziņots, Einara Repšes (JL) valdība 2004.gada 19.janvārī izveidoja darba grupu, kuras uzdevums bija sagatavot deklarācijas projektu par PSRS komunistiskā režīma un komunistiskā totalitārisma ideoloģijas nosodīšanu starptautiskā līmenī. Darba grupā bez Ozoliņa darbojās Ina Druviete (JL), Pēteris Simsons (LPP), Pēteris Tabūns (TB/LNNK), kā arī līdz deputāta mandāta nolikšanai Guntis Bērziņš (JL). 
	Kā informēja Ozoliņš, deklarācijas projekta teksts vairākkārt tika pieslīpēts. Tagad tas ir gatavs un nodots deputātiem līdz 10.septembrim izvērtēšanai. Plānots, ka vēlāk to varētu apstiprināt Saeimā. 
	To izstrādājot, notikusi domu apmaiņa ar Valteru Nollendorfu no Okupācijas muzeja, Vēstures profesoru Heinrihu Strodu, Antoniju Zundu, publicistu Visvaldi Lāci un pretošanās kustības dalībniekiem. Ir arī veikta analoģiska Lietuvas Seima dokumenta analīze, informēja Ozoliņš. 
	Kā norādīts deklarācijas projektā, komunistiskā totalitārisma ideoloģija, "kas noliedza cilvēka tiesības, iznīcināja garīgumu un humānismu, sējot pseidozinātniskus maldus un izraisot cilvēku grupu savstarpēju naidu un vardarbību, tautām ir atnesusi fizisku un garīgu postu". 
	Latvijai uzspiestā PSRS komunistiskā totalitārā režīma mērķi un līdzekļi bija noziedzīgi. Tas veica daudzu simtu tūkstošu Latvijas, Lietuvas un Igaunijas pilsoņu genocīdu, garīgu un fizisku iznīcināšanu, norāda deputāti, kuri uzsver, ka komunistiskās PSRS tiesiskā mantiniece - Krievija - ir tiesiski, finansiāli, politiski un morāli atbildīga par Latvijā veikto genocīdu un zaudējumiem, kas nodarīti Latvijas un tās pilsoņiem PSRS okupācijas laikā. 
Projektā norādīts, ka Saeima apņemas atcelt publicēšanas ierobežojumus dokumentiem, kas varētu izgaismot specdienestu nodarītos pārkāpumus. Organizēt komunistiskā totalitārisma politisko, fizisko un garīgo noziegumu izvērtējumu un mudināt iedzīvotājus sniegt liecības par šiem noziegumiem. Kā arī apņemas apzināt PSRS komunistiskā totalitārisma režīma Latvijai nodarītos zaudējumus un aprēķināt izmaksājamās kompensācijas apmērus. 
	Projektā Latvijas valdība tiek aicināta izveidot politiski neatkarīgu speciālistu komisiju, kas nodarbotos ar totalitārā komunisma izdarīto noziegumu izvērtēšanu un apkopošanu. 
	Saeima aicina EP Ministru komiteju pieņemt oficiālu deklarāciju par totalitārā komunisma nosodījumu starptautiskā līmenī un pieprasīt Krievijai atlīdzināt Latvijas okupācijas un komunistiskā genocīda radītos materiālos un garīgos zaudējumus, kā arī veikt Latvijas dekolonizāciju, repatriējot bijušās PSRS pilsoņus. 
	Tāpat valstu valdības un starptautiskā sabiedrība tiek aicināta sniegt politisku un ekonomisku atbalstu Latvijas dekolonizācijai, okupācijas un komunisma noziegumu seku novēršanai, sagrautās izglītības, zinātnes, kultūras un tautsaimniecības atjaunošanai. Pēc darba grupas deputātu domām, valstu valdībām un starptautiskajām organizācijām būtu jāizmeklē un jānosoda PSRS totalitārā komunisma režīma noziegumi, kā arī jāmeklē un jātiesā personas, kuras veikušas noziegumus pret cilvēci komunisma ideoloģijas vārdā. 
IZM kopā ar LAŠOR veido jaunu 
mazākumtautību izglītības programmu 
Diena  07/26/04      Meklējot dialoga iespējas saistībā ar pārmaiņām mazākumtautību izglītībā, Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) sākusi apspriest savulaik noraidīto krievu mācībvalodas skolu atbalsta asociācijas (LAŠOR) pamatskolas mācību programmas paraugu. Atšķirībā no pašreiz spēkā esošajiem tā dēvētajiem četriem modeļiem, kuri deviņu klašu laikā paredz ātrāku vai lēnāku pāreju uz daļas priekšmetu apguvi latviski, LAŠOR piedāvā lielāku latviešu valodas stundu skaitu un pārsvarā bilingvālās mācības. Ministra padomnieks Sergejs Ancupovs uzsver, ka modeļi netiks atcelti - darba galarezultāts, iespējams, būs vēl viens variants, ko skolām izvēlēties.
	"Dialogs vienmēr ir jāmeklē. Šeit netiek apspriesta vidusskolas programma, runa ir tikai par pamatskolu," IZM atgriešanos pie pirms diviem trim gadiem noraidītajām LAŠOR programmām pamato S.Ancupovs. 
	Kā rakstīts, IZM un LAŠOR nule izveidojuši kopēju darba grupu, lai strādātu pie "profesionāliem", nevis saspīlētās izglītības reformas jautājumiem, kuri šogad skar vidusskolu 10.klasi, nosakot vismaz 60% mācību latviski. Asociācijas pārstāvis Igors Pimenovs nenoliedz, ka LAŠOR vidusskolas programma ir pretrunā ar spēkā esošo Izglītības likumu: "Es domāju, ka darba grupā mēs vienkārši varētu nonākt pie šāda konstatējuma un tālāk šo jautājumu vairs neapspriest." Viņš neslēpa, ka organizācijā joprojām ir gan štāba pretestības akciju piekritēji, gan noliedzēji. Tomēr kopumā šo darba grupu asociācija nonākusi krievu skolu aizstāvības štāba aktīvistu sava veida nežēlastībā. 
	IZM pašreizējā mazākumtautību pamatizglītības politika balstās uz principu ar katru gadu skolēniem piedāvāt aizvien lielāku skaitu priekšmetu apgūt divās valodās jeb bilingvāli un latviski. LAŠOR projekts piedāvā palielināt latviešu valodas stundu skaitu, valodas apguvei dalīt skolēnus grupās, ieviest jaunu priekšmetu Es savā zemē, ko mācīt sākotnēji bilingvāli, tad latviski. Obligātos priekšmetus šis projekts paredz mācīt dzimtajā valodā, tikai 9.klasē paredzot iespēju pāriet uz mācībām divās valodās. A.Pimenovs domā, ka šis projekts apmierina visu pušu intereses: "Ar jaunu apmācības metodiku paaugstināta latviešu valodas kvalitāte un nodrošināta mazākumtautības kultūras un valodas ieguve."
	IZM savu skatījumu par LAŠOR piedāvājumu sniegs tikai pēc tā oficiālas prezentēšanas un izvērtēšanas, kas varētu notikt 4.augustā, norāda S.Ancupovs. "Piecas stundas nedēļā latviešu valoda būtu labi, vismaz kā valsts apmaksāts fakultatīvs," savu personīgo viedokli pauda ministra padomnieks. Diskusijas gaidāmas arī par Latvijas vēstures priekšmeta atsevišķu izdalīšanu, par bilingvisma pakāpi jaunajā programmā.
	Ja apstiprinās jauno izglītības programmas paraugu paralēli jau četriem esošajiem, tas stāsies spēkā ne agrāk kā 2005.gada septembrī. Darba grupā no IZM bez S.Ancupova strādā Vispārējās izglītības departamenta, Izglītības satura un eksaminācijas centra, izglītības inspekcijas pārstāvji, no LAŠOR - asociācijas vadītāja Olga Isakova, Rīgas Klasiskās ģimnāzijas direktors Romāns Alijevs, 22.vidusskolas direktore Natālija Rogoļeva u.c.

Bizness un naudas lieta

Uzticas latam
BNS  07/23/04     Latvijas iedzīvotāji no valūtām visvairāk uzticas latam, bet uzkrājumus labprātāk veido eiro, liecina tirgus un sociālo pētījumu centra "Latvijas fakti" veiktā aptauja. Latam uzticas 73,7% aptaujāto iedzīvotāju, bet Latvijas valūtai neuzticas 21%. 5,3% aptaujāto nav konkrēta viedokļa šajā jautājumā. Samērā līdzīgi Latvijas iedzīvotāji vērtē Eiropas vienoto valūtu eiro un ASV dolāru. Eiro uzticas 61,6% aptaujāto, bet dolāram - 63,7%. Savukārt uzticības vienotajai Eiropas valūtai nav 23,1% Latvijas iedzīvotāju, bet ASV dolāram - 27,6%. Lats Latvijas iedzīvotāju vērtējumā ir arī visstabilākā valūta - šādi domā 52,7% aptaujāto. Savukārt eiro un ASV dolāru par stabilām valūtām uzskata attiecīgi 38,5% un 36,1% iedzīvotāju.

Latvijai gada sākumā viens no lielākajiem 
ārējās tirdzniecības pieaugumiem ES
BNS  07/24/04     Latvijai šā gada sākumā ir bijis viens no lielākajiem ārējās tirdzniecības apjomu pieaugumiem Eiropas Savienībā (ES), liecina Eiropas statistikas biroja "Eurostat" apkopotie dati. 
	Šā gada pirmajos četros mēnešos Latvija ir eksportējusi preces 0,9 miljardu eiro (0,6 miljardu latu) apjomā, kas ir par 16% vairāk nekā pērn šajā laikā. Tāds pats procentuālais pieauguma apjoms - līdz 1,4 miljardiem eiro - bijis Igaunijai. Savukārt vislielākais eksporta pieaugums - 23% un 22% - bijis Polijai un Slovākijai. Savukārt Lietuvas eksports pieaudzis par 15% - līdz 2,2 miljardiem eiro. 
	Importa apjoms pirmajos četros mēnešos Latvijā ir pieaudzis visvairāk paplašinātajā ES - par 24% - līdz 1,7 miljardiem eiro (1,1 miljardam latu). Arī pārējās Baltijas valstīs importa apjomi ir auguši visstraujāk ES - Igaunijā par 20% - līdz 2,2 miljardiem eiro un Lietuvā par 18% - līdz 3,1 miljardam eiro. 
	Kopumā ES pirmajos četros mēnešos vislielākie eksporta apjomi bijuši Vācijai - 238,9 miljardi eiro, Francijai - 118,4 miljardi eiro, kā arī Nīderlandei - 90,1 miljards eiro. Vislielākie importa apjomi ir Vācijai - 182,4 miljardi eiro, Francijai - 119,9 miljardi eiro un Lielbritānijai - 119,6 miljardi eiro. 
Iztikas minimums 
vienam iedzīvotājam jūnijā - 99,31 lats
LETA  07/26/04     Šā gada jūnijā, līdzīgi kā citus mēnešus, pieaugusi viena izdzīvotāja pilna iztikas minimuma preču un pakalpojumu groza vērtība, sasniedzot 99,31 latu, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Šā gada pirmajā ceturksnī iztikas minimums bija 96,55 lati, bet otrajā ceturksnī tas pieaudzis līdz 98,80 latiem. Janvārī iztikas minimums vienam valsts iedzīvotājam bija 95,71 lats, februārī - 96,24 lati, martā - 97,71 lats, bet aprīlī - 98,19 lati, maijā - 98,89 lati.
	Iztikas minimuma līmenis valstī ik mēnesi palielinās kopš pagājušā gada rudens. 2003.gadā vidējā viena iedzīvotāja pilna iztikas minimuma preču un pakalpojumu groza vērtība sasniedza 93,54 latus mēnesī, kas ir par 4,78 latiem vairāk nekā vidēji 2002.gadā.
	Pilna iztikas minimuma patēriņa preču un pakalpojumu groza saturs apstiprināts ar Ministru Padomes 1991.gada 8.aprīļa lēmumu. Iztikas minimuma patēriņa grozā nav iekļauti alkoholiskie dzērieni, tabakas izstrādājumi un luksuspreces.
	Šā groza vērtību atbilstoši tajā iekļauto preču un pakalpojumu cenu izmaiņām ik mēnesi aprēķina CSP. Iztikas minimums tiek aprēķināts vidēji vienam Latvijas iedzīvotājam, nedalot iedzīvotājus pēc dzimuma, vecuma vai teritorijas. 
Bezdarba līmenis 8,7 procenti
NRA  07/28/04     Šā gada 1. jūlijā Latvijā bija reģistrēti 93 tūkstoši bezdarbnieku jeb 8,7% no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. Pirms gada 1. jūlijā valstī bija reģistrēti 90,6 tūkstoši bezdarbnieku jeb 8,6% no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem.
	Patiesības labad gan jāatzīst, ka pēc Starptautiskās darba organizācijas (ILO) kritērijiem Latvijā bezdarba līmenis ir nedaudz augstāks. 1. jūnijā, pēc Eurostat datiem, Latvijā bez darba bija 10,6% no darba meklētājiem.
	ILO kritērijus izmanto, lai bezdarba līmeni varētu salīdzināt starptautiski, jo reģistrētā bezdarba līmeni atsevišķās valstīs stipri ietekmē tur pastāvošā reģistrācijas kārtība. Atkarībā no reģistrācijas nosacījumiem bezdarba līmenis var stipri atšķirties no reāli pastāvošā.
	Latvijā bezdarbnieka statuss jūnijā tika piešķirts 9,2 tūkstošiem cilvēku, bet šo statusu šajā laikā zaudējuši 9,6 tūkstoši. No tiem tikai 33% atraduši darbu, bet 63% nepildīja likumdošanā paredzētos bezdarbnieka pienākumus, bet 4% to zaudējuši citu iemeslu dēļ (sasnieguši pensijas vecumu, izbraukuši no valsts un citi). Vairāk nekā puse - 59% no bezdarbnieku kopējā skaita ir sievietes. 
	Visaugstākais bezdarba līmenis 2004. gada 1. jūlijā bija Ludzas rajonā - 28,3%, Rēzeknes - 27,4%, Balvu - 27%, Daugavpils - 23,6%, Krāslavas - 22,8%, Preiļu - 20,2%.
	Lielākā daļa no visiem bezdarbniekiem ir vienkāršo profesiju pārstāvji, kuri var veikt nekvalificētus darbus karjeros, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, rūpniecībā un citur - pavisam 25,8 tūkstoši cilvēku jeb 27,7%. 2004. gada 1. jūlijā no visiem Nodarbinātības valsts aģentūrā reģistrētajiem bezdarbniekiem visvairāk bezdarbnieku bija ar vidējo un pamata profesionālo izglītību - 37,5 tūkstoši cilvēku jeb 40,3% (2003. gada 1. jūlijā - 37,6 tūkst. jeb 41,5%). 
	Vidējo vispārējo izglītību ieguvušo bezdarbnieku skaits bija 24,8 tūkst. cilvēku jeb 26,6% no visiem bezdarbniekiem. Salīdzinot ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu to īpatsvars ir pieaudzis par 0,4 procenta punktiem. Pieaudzis arī bezdarbnieku īpatsvars ar augstāko izglītību - par 0,3 procenta punktiem. Bet ar pamata un nepabeigtu pamata izglītību reģistrējušies 20 tūkst. cilvēku jeb 21,5%.
Uz Londonu - par pieciem latiem...
NRA  07/28/04    Īrijas zemo izmaksu aviokompānija Ryanair Latvijā kā pirmā no jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm uzsāks lidojumus. No 31. oktobra tiek piedāvāti trīs reisi no Rīgas, taču turpmāko attīstību noteikšot pieprasījums. 
	Ryanair iecerējis, ka pirmajā gadā piesaistīs 300 tūkstošus jaunu pasažieru Rīgas lidostā. Cena uz Londonu, Frankfurti un Tamperi ir vienāda - 4,99 lati bez nodokļiem, bet, ieskaitot nodokļus, - 19,99 lati. Ryanair izpilddirektors Maikls O"Līrijs (Michael O"Leary) stāstīja, ka ar šo cenu peļņu nevar gūt, taču arī zaudējumus tas neradot. Kompānija šādu cenu politiku īstenojot tādēļ, lai ilgtermiņā attīstītos par Eiropas lielāko aviosabiedrību. Pagaidām viņi ir trešie. Vislielākais starptautisko pasažieru pārvadātājs Eiropā ir apvienotā aviokompānija KLM/AirFrance, aiz tā seko Lufthansa. 
	Tik zemas cenas Ryanair saglabāšoties līdz martam, kad, pēc Ryanair aplēsēm, būs pārdoti aptuveni 150 tūkstoši jeb puse gadam plānoto biļešu. Pēc tam biļešu vidējā cena bez lidostu nodokļiem būšot 10-20 eiro. Atkarībā no tā, kāds būs pieprasījums, Ryanair ir gatavs atvērt jaunus reisus, piemēram, uz Briseli, Romu, Barselonu, Stokholmu un citām Eiropas pilsētām.
	Biļetes, kā to paredz kompānijas stratēģija, arī Latvijā varēs nopirkt tikai internetā. Taču M. Līrijs uzskata, ka zemā interneta izplatība Latvijā nebūs šķērslis iedzīvotājiem nopirkt šīs biļetes. Viņaprāt, cilvēki vienmēr atrod ceļu, kā to izdarīt, ja piedāvātā cena ir zema. Pieredze citās valstīs liecinot, ka bieži vien tiek prasīts draugiem un radiniekiem, lai viņi nopērk internetā ar savu kredītkarti. 
	Ryanair iecerējis, ka aptuveni 60% no pārvadātajiem pasažieriem būs tūristi no ārvalstīm. Tiesa gan, kad M. O"Līrijs ielidoja Latvijā, lija lietus, un viņš, izkāpjot no lidmašīnas, jokoja, ka šādā Latvijas vasarā te neviens nebrauks. 

Izglītība un zinātne un Štābs

Latgaļi Stāmerienā 
mituši jau pirms 1300 gadiem
Ģirts Kondrāts,  Latvijas Avīze  07/23/04     Šīsvasaras atradumi Stāmerienas pagasta Smoņu senkapos arvien vairāk apstiprina pieņēmumu, ka tagadējā Gulbenes rajona teritorijā latgaļi dzīvojuši jau septītajā gadsimtā. 
	Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas arheoloģijas centra galvenā speciāliste Sandra Zirne jau trešo gadu vada izrakumus Stāmerienas ezera krastā. Viņa uzskata, ka šotrešdien atrastais cirvis, nazis, šķēpa uzgalis, kā arī galvaskausa un rotaslietu fragmenti ļauj domāt, ka jau mūsu ēras 7. gadsimtā tagadējā Gulbenes rajona teritorijā ienākušas latgaļu ciltis, kas pamazām iespiedušās Baltijas somu cilšu apdzīvotajās teritorijās. Īpaši uz latgaļu klātbūtni norādot paradums aizgājējam līdzi kapā dot divus šķēpa uzgaļus, bet pie kājām vertikāli zemē iecirst cirvi, bet sievietēm dot kapā līdzi nazi un bērzu tāsī ietītas rotaslietas. Smoņu kapulaukā gan neesot atrodamas saktas, taču ir rotadatas ar važiņām un piekariņiem un vara aproces. 
	Virs senkapiem Stāmerienas ezera krastā ir apmēram 38 centimetrus biezs kultūras slānis, bet atrastās gludās un tekstilās keramikas lauskas, kā sacīja S. Zirne, nepārprotami liecina, ka šajā vietā dzīvojuši senie Baltijas somi, tad latgaļi, bet ļaudis šo vietu nav pametuši arī vēlākā laikā. Visticamāk, ka te bijusi arī apmetne. 
	Vēl nesen senkapu teritorijā ir bijusi vietējo iedzīvotāju un gulbeniešu iecienīta peldvieta, bet par senkapu klātbūtni likušas domāt Stāmerienas ezerā ieskalotās vidējā dzelzs laikmeta (no 5. līdz 9. gadsimtam) senlietas. 
Izrakumos, kuros piedalās arī Latvijas Vēstures muzeja un Rīgas vēstures un kuģniecības muzeja līdzstrādnieki, šogad atklāti vairāki bērnu apbedījumi. 
	Izrakumus atbalsta Kultūrkapitāla fonds un Stāmerienas pašvaldība, taču, kā sacīja arheoloģe S. Zirne, ir nepieciešami darbi, kas pasargātu senkapu tālāku ieskalošanu ezerā. Taču viņa nebija pārliecināta, vai pēc izrakumu pabeigšanas te atkal nebūs pludmale, jo visapkārt ir privāta zeme.
Zinātnieks: Katru gadu finansējums 
zinātnei samazinās par 5-10%
BNS  07/24/04     Neskatoties uz valsts kopprodukta, oficiālās minimālās darba algas un citu rādītāju pieaugumu, finansējums zinātnei Latvijā katru gadu samazinās par 5-10%, teikts Latvijas Organiskās sintēzes institūta pētnieka, ķīmijas doktora Vladislava Stonkus atklātajā vēstulē valsts augstākajām amatpersonām. 
	Pēc viņa teiktā, zinātne tiek finansēta tikai ar grantu palīdzību, kurus piešķir augsti novērtētiem pieteikumiem. Šis finansējums, rēķinot uz vienu darbinieku, veido apmēram 50% no Latvijā noteiktās minimālās darba algas, neatkarīgi no tā, vai viņš ir laborants, zinātņu doktors, Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis vai akadēmiķis. 
	Tā kā nekādi citi līdzekļi pētījumu veikšanai, infrastruktūras uzturēšanai un administrācijas algošanai nav paredzēti, tad patiesībā pētnieks no valsts algā saņem krietni mazāk par pusi no valstī noteiktās minimālās darba algas, secina Stonkus. 
	"Ja kopumā attieksmi pret Latvijas inteliģenci darba samaksas ziņā varētu nosaukt par diskriminējošu, tad attieksmi pret zinātniekiem jāsauc par genocīdu," uzskata pētnieks, paužot viedokli, ka kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas valdības un deputāti ir izdarījuši visu iespējamo, lai "likvidētu" ne tikai zinātni, bet arī zinātniekus. 
Pēc viņa domām, gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs saprot, ka zinātnes finansējumā ir jāietilpst kā cilvēka cienīgām zinātnieku un apkalpojošā personāla algām, tā aparatūras, darba piederumu, telpu un ēku uzturēšanas reālajām izmaksām, "nevis tikai abstraktam, nepārtraukti dilstošam grantu finansējumam". 
	Stonkus atklātā vēstule nosūtīta Ministru prezidentam Indulim Emsim (ZZS), Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei, arī Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības, Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības vadībai un citiem. 
Štābs trenē aktīvistus 
jaunām pretestības akcijām 
Ilze Grīnuma,  Diena  07/28/04     Vasaras mēnešos lielas akcijas pret pārmaiņām mazākumtautību skolu reformā nav iespējamas, tāpēc krievu skolu aizstāvības štābs īpašās vasaras nometnēs rīko "psiholoģiski informatīvus treniņus" jaunajiem aktīvistiem. 
	Viens no Štāba līderiem Jurijs Petropavlovskis (PCTVL) pastāstīja, ka tur tiek apgūta prasme strādāt ar cilvēku masām, pārliecināt par savu ideju un aģitēt. Šīs iemaņas noderēšot vērienīgajām akcijām augusta beigās un septembra sākumā, kad 10.klašu skolēni sāks daļēji mācīties latviski, kā nosaka Izglītības likums.
	Tuvākajās dienās PCTVL politiķu veidotais štābs plāno Rīgas domē sniegt pieteikumu savai 1.septembrī plānotajai akcijai pie pieminekļa padomju armijas karavīriem Pārdaugavā. Pasākuma sākums izsludināts sešos vakarā. Plānots, ka šī akcija pārtaps "Vislatvijas streikā", jo no 2.septembra skolēni tiek aicināti vairs neiet uz skolu.	Vienlaikus ne tikai Rīgā, bet arī Eiropā, kā informēja J.Petropavlovskis, sāksies štāba aktīvistu badastreiks. 11.septembrī štābs nolēmis dibināt jaunu sabiedrisko organizāciju - Vislatvijas krievu kopienas kongresu ar skrejlapās jau izziņoto saukli "Uzcelsim jaunu Latviju!". "Štāba vienīgais uzdevums ir panākt reformas atcelšanu vai moratoriju. Tad štābs pārtrauks eksistēt," - tā J.Petropavlovskis.
	
Kultūra
Svētki Siguldā
NRA  07/23/04      Rīt un parīt (24.- 25. jūlijā) Siguldas pilsdrupu estrādē turpināsies 12. starptautiskais opermūzikas festivāls.
	Sestdiena aizsāksies jaunumu - pulksten 15 sāks skanēt bērnu operu un populārās mūzikas koncerts, kura programmā iekļauti arī fragmenti no B. Britena operas Spēlēsim operu "Mazais skursteņslauķis", kur galvenajā lomā uzaicināts piedalīties Dzintars Čīča. Vakarā pulksten 21 V. A. Mocarta operas Dons Žuans iestudējumā satiksies internacionāls izpildītāju sastāvs: Normans Šankls (ASV), Ģiedrs Žalis (Lietuva), Natālija Ušakova-Šendla (Austrija), Mihails Petrenko (Krievija, Marijas teātris), Sonora Vaice, Maija Kovaļevska, Krišjānis Norvelis (Latvija). Diriģents Vladimirs Kiradžijevs (Austrija). 
	Svētdien pulksten 17 opermūzikas svētki noslēgsies ar tradicionālo galā koncertu, tajā skanēs operu ārijas, kuras izpildīs festivāla viesi Roberto Saka (Itālija), Normans Šankls (ASV), Natālija Ušakova-Šendla (Austrija), Mati Palms (Igaunija), arī pašmāju skanīgākās balsis - Kārlis Zariņš, Sonora Vaice un Aleksandrs Antoņenko. Kopā ar dziedātājiem muzicēs Latvijas Nacionālās operas simfoniskais orķestris, diriģents Aleksandrs Viļumanis.
Vītola mūzikas diena
NRA  07/23/04     Rīt pulksten 11 Gaujienā sāksies jau tradicionālās Jāzepa Vītola mūzikas dienas.
	Mūzikas dienu centrālās norises, protams, saistās ar J. Vītola memoriālo muzeju Anniņas, bet pēdējos gados tās aptver visu Gaujienu. Diena aizsāksies ar sarunām un atmiņām par J. Vītolu. Šādu sarunu rosinājis J. Vītola audzēknis, diriģents Jānis Dūmiņš, piedalīsies muzikologi O. Grāvītis un A. Bomiks, savās atmiņās dalīsies arī no ASV viesos atbraukušais sirmais diriģents Roberts Zuika.
	Pagājušajā gadā pirmo reizi nedēļu pirms Mūzikas dienas nometnē Vītolēni Gaujienā pulcējās mūzikas skolu audzēkņi lielākoties no Vidzemes. Šogad nometne kļuvusi daudz plašāka, tajā kopīgi muzicēt mācās vairāk nekā 170 mūzikas skolu audzēkņu, ir izveidots nometnes koris un simfoniskais orķestris, kuriem īpaši darbus rakstījuši attiecīgi Ilze Arne un Rihards Dubra. Nometnes dalībnieku sniegumu varēs dzirdēt divos koncertos, ka arī noslēguma koncertā. 
	Tāpat ik gadus pirms Mūzikas dienas Gaujienā ierodas Ritas Garaissils floristikas skolas audzēkņi un ar saviem darinājumiem izpušķo svētku norises vietas un to apkārtni. Katru gadu floristu nometnei ir sava tēma, šogad tā ir mūzikas instrumenti, tāpēc Anniņās un to apkārtnē būs redzami mūzikas instrumenti no zāles, sūnām, ziediem, zariem un citiem dabas materiāliem. 
	Protams, svarīgākais ir kora mūzika. Uz Gaujienu šogad solās braukt vairāk nekā 60 koru no visas Latvijas, lai izlocītu balsis, dziedot tautasdziesmu apdares un latviešu klasiķu kora darbus. Kā allaž Mūzikas dienā būs dzirdams koru diriģentu kora priekšnesums. Muzicēs arī Jūras spēku pūtēju orķestris. Regulāri J. Vītola mūzikas diena jūlija priekšpēdējā sestdienā Anniņās notiek kopš 1988. gada, kad uz Gaujienu korus sāka aicināt svētku mākslinieciskais vādītājs diriģents Edgars Račevskis, bet, jau svinot savu 70. dzimšanas dienu, J. Vītols savās mājās uz dziesmu svētkiem aicinājis korus. 
"Eiropiādes" rīkotāji 
festivālu vērtē kā izdevušos 
LETA  07/26/04     Eiropas tautu kultūras un mākslas festivāls "Eiropiāde 2004", kas pagājušajā nedēļā notika Rīga, ir izdevies un noritēja veiksmīgi, uzskata festivāla rīkotāji.
	Šodien preses konferencē festivāla Starptautiskās komitejas prezidents Bruno Pēters norādīja, ka Rīgā notikušais festivāls bija labi sagatavots, kas ir viens no priekšnoteikumiem festivāla veiksmīgai norisei.
	Pēters, vērtējot festivāla norisi, īpaši uzsvēra rīdzinieku viesmīlību, kas bija redzama, sveicot "Eiropiādes" dalībniekus ielu gājiena laikā. "Mēs augsti novērtējām rīdzinieku draudzību un viesmīlību. Tādu īpašu atmosfēru, kura bija šajās dienās, es neesmu sajutis nevienā citā pilsētā," sacīja Pēters.
	Kā sacīja festivāla Starptautiskās komitejas prezidents, neskatoties uz to, ka festivālam nav nekāda sakara ar politiku, šogad sanāca tā, ka pasākums notika vienā no jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm.
	"Jūs atvērāt mums ne tikai vārtus uz Austrumiem, bet arī savas sirdis," sacīja festivāla prezidents, atzīstot, ka "Eiropiādes" dalībniekiem bija iespēja izjust Latvijas identitāti un gūt iedvesmu.
	""Eiropiādes" festivāla laikā pilsētā bija jūtama tā pati atmosfēra, kāda šeit bija Rīgas 800 gadu svinību laikā," sacīja Rīgas domes Kultūras pārvaldes priekšniece Diāna Čivle, atzīmējot, ka Latvijas galvaspilsētu šī pasākuma laikā varēja pamatoti saukt par "iedvesmas pilsētu". 
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  07/27/04     Limbažu muzejā šodien atklās izstādi Limbažu vēsturiskais centrs. Izstāde veltīta arhitektam Ēvaldam Fogelim, kurš padomju gados iestājies par vecpilsētas saglabāšanu un centies veidot arī pilsētbūvniecības plānu tā, lai tas nenomāktu viduslaiku pilsētas daļu, lai vēl šodienas Limbažos būtu saglabājies viduslaiku ielu plānojums. Kartes un pilsētas plāni no zviedru laikiem izstādē ir kā liecība par to, ka mainījusies Limbažu vecpilsēta.
	Arhitektu namā vakar atklāja lietuviešu mākslinieces Rolanas Čečkauskaites-Norkūnienes izstādi Gadalaiki. Izstādē apskatāmas 30 mākslinieces gleznas, kas tapušas šajā un pagājušajā gadā. Gleznas radītas kārtainās glezniecības tehnikā, ko savā darbā izmantojuši arī slavenie renesanses mākslinieki. Uz audekla, koka vai kartona uzklāj vairākas krāsas kārtas, pēc tam darbu pārklāj ar lakas kārtu, kas piešķir tam mirdzuma efektu. Māksliniece uzskata, ka viņas ekspozīcijas līdzinās fotoalbumam, kas aptver dažādus cilvēka dzīves posmus.
	Galerijā Bonhans.S šodien atklāj Laimas Kaugures lina darinājumu izstādi. Laimas Kaugures gaisīgie un smalkie lina darinājumi ir piemēroti vasarai un saulainām noskaņām - šalles, spilveni, galdauti no dabiski pelēcīgā lina un rozā, zilos un zaļganos toņos.
	Rīgas galerijā šodien atklās Jāņa Kalnmaļa gleznu izstādi Smaržo liepas. Mākslinieks pamatā strādā eļļas tehnikā, visvairāk gleznu tapušas tieši ainavas žanrā. Viņš ir viens no retajiem ainavistiem latviešu mākslā. Arī Rīgas galerijā būs izstādītas ainavas, tās tapušas viņa dzīvesvietā Aizputē, arī ceļojumu laikā. Mākslinieks bieži vasaras pavada, gleznojot ārpus Latvijas, pārvēršot redzēto impresionistiskos triepienos. Mākslinieks piešķir lielu nozīmi krāsu toņiem. Tas ir līdzeklis, kas palīdz izteikt noskaņas dabā.
	Agijas Sūnas galerijā atklāta mākslinieka Valda Buša gleznu izstāde Desmit dienas Šveicē. Jau pavasara pusē vairākās galerijās bija skatāmas Valda Buša gleznu izstādes, veltītas mākslinieka jubilejai. Šobrīd arī Jelgavas Vēstures un mākslas muzejā skatāmi viņa darbi. Atklājot šo izstādi, mākslinieks patiesi svinēja savu 80. dzimšanas dienu.
	Daugavpils novadpētniecības un mākslas muzeja izstāžu zālē 30. jūlijā atklās Daugavpils brīvo mākslinieku asociācijas darbu izstādi. Asociācija apvieno dažādu paaudžu Daugavpils māksliniekus, kuriem glezniecība ir vaļasprieks. Aicinājums piedalīties kopējā izstādē, kur būs skatāmas lielākoties ainavas, klusās dabas, arī figurālās kompozīcijas, ir kā stimuls māksliniekiem tālākai darbībai, savā ziņā mudinājums nepārtraukt to mākslas dzīves kustību, kas gadu desmitiem Daugavpilī bijusi spēcīga un radoši krāsaina.
	Alūksnes novadpētniecības un vēstures muzejā 31. jūlijā pilsētas svētku laikā atklās tautas lietišķās mākslas studijas Kalme darbu izstādi Ģeometriskā. Ģeometrija ir pamatā visiem darinājumiem, punkti un līnijas veido tekstilijas, rokdarbus, metālkalumus un keramikas darbus. 
	Latvijas Sporta muzejā atklāta izstāde Atēnas 2004. Izstāde ir veltījums sportistiem, kas Latviju pārstāvēs olimpiskajās spēlēs, un Grieķijai kā XXVIII vasaras olimpisko spēļu norises vietai. Varēs iepazīt Latvijas sportistu gaitas fotogrāfijās un faktu materiālā, kā arī lietas, bez kurām sports nav iedomājams - sporta balvas, sporta apģērbu, sporta inventāru, piemiņas lietas un suvenīrus.
	Fotogrāfijas, zīmējumi un plāni atspoguļo un ļauj salīdzināt Grieķijā notikušās antīkās olimpiskās spēles (776. gads pirms mūsu ēras - 393. gads), pirmās mūsdienu olimpiskās spēles (1896. gads) un XXVIII vasaras olimpiskās spēles Atēnās, to norises vietas un olimpisko sporta veidu attīstību. 
	Liepājā, laicīgās mākslas galerijā K. Māksla? atklāta mākslinieka Elementa grafiti darbu izstāde. Grafiti vairāk saistās ar ielu, kādu drūmu nostūru pārvēršanu krāsās, šoreiz tas ienācis galerijā, zaudējot savu sociālo procesu, pārtopot par mākslas paveidu, kas radies no hip-hop kultūras. Uz planšetēm galerijā var izsekot dažādiem šīs mākslas stiliem, bet izstāde turpinās Karostās ielās. Norādes par to, kur pilsētā meklēt Elementa zīmējumus, var saņemt galerijā.

Citas ziņas
Leģionāri noskaņoti kareivīgi
Lauku Avīze  07/26/04     Vairāki simti leģionāru, viņu piederīgie un atbalstītāji sestdien Smārdes pagastā pulcējās uz savu 6. salidojumu: vispirms uz piemiņas brīdi pie Pirmajā pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas cīņās kritušajiem veltītā pieminekļa, pēc tam uz saviesīgu pasēdēšanu "Braucēju" mājās.
	Sanākušo runas un noskaņojums bija krietni vien kareivīgāks nekā citus gadus: to veicinājuši gan iekšpolitiskie notikumi, gan sarežģītās attiecības ar Krieviju, gan Rietumeiropas bieži savādā attieksme pret latviešu brīvības cīnītājiem un latviešu centieniem būt saimniekiem savā valstī. 
	- Latvija iestājusies NATO un Eiropas Savienībā - tas nebija viegli, bet tagad mums ir vēl grūtāks uzdevums: izstāstīt par latviešu tautas grūto ceļu uz neatkarību, izdzīvošanas spēju par spīti nežēlīgam genocīdam, - teica Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš. - Bieži domāju: no kāda gan materiāla esam taisīti, ja vēl joprojām pastāvam? 
	No valsts augstākajām militārpersonām pasākumā piedalījās brigādes ģenerālis Juris Vectirāns, ar kura gādību leģionāri tika pie garšīgām karavīru pusdienām un armijas orķestra koncerta. No Rietumeiropas sveicienus atsūtīja Eiroparlamenta deputāts, bijušais aizsardzības ministrs Ģirts Valdis Kristovskis, solot darīt visu, kas ir viņa spēkos, lai pie starptautiskas tiesas tiktu saukts komunisms.
	Kā parasti ass bija "TB"/LNNK Saeimas deputāts Juris Dobelis, uzrunājot leģionārus kā garīgo ieroču brāļus: - Ar dziļu ironiju uztveru ždanokiešu saukli "Krievi nāk!". Kas tad ir atnācis? Viena izraēļu meita Ždanoka aizgājusi līdz Strasbūrai, uzaicinot sev līdzi uz piketu 40 jauniešus, kas negrib mācīties latviešu valodu... Mūsu apvienību Eiroparlamentā pārstāv četri deputāti un mēs uz Strasbūru varam aizvest četras reizes vairāk cilvēku! Un mēs vedīsim! Tikai tie nebūs vis Latvijas valstij nelojāli cilvēki, bet gan leģionāri, nacionālie partizāni un citi nacionāli noskaņoti cilvēki. Paskatīsimies, kuri būs izturīgāki un spēcīgāki! Vēl mēs uz sarunu aicināsim tā saucamo sarunu grupu ar Krieviju un prasīsim, ko tad viņi ar Krieviju labu ir sarunājuši, piemēram, par latviešu karavīru apbedījumu vietām Volhovas purvos. Ja nekas nebūs izdarīts, mēs panāksim, ka šos cilvēkus nomaina ar tādiem, kas grib strādāt.
	- Kad Padomju Savienība sabruka kā tāds kāršu namiņš, Krievija izkrita kā no ratu pakaļas, līdzi paņemot daudz padomiskā: lielu nekaunību, tieksmi pret svešām zemēm, melus un ļaunumu. Latvija ir izrāvusies no šīs valsts ķetnām, par ko arī tāds naids pret mums. Krievija arī grib tikt Eiropā, izmantojot melu un nievu ceļu pret mūsu valsti un novēršot uzmanību no savām problēmām, no mūsu prasības starptautiski nosodīt padomju valsts un komunistiskās partijas izdarītos noziegumus. Un vislabākā aizstāvēšanās ir uzbrukums. Tāpēc tiek arī mums, leģionāriem. Mūs pataisa ļaunākus par vācu fašistiem, mēs it kā palīdzam atdzimt nacismam! Mums ar pilnu klapi jādod pretspars, jāstāsta pacietība - vēl redzēsim, kurš kuru uzvarēs! - sacīja Nacionālo karavīru biedrības priekšsēdētājs Nikolajs Romanovskis. Viņš kritizēja arī vēstures mācīšanu Latvijas skolās - skolēnu zināšanu līmenis par savas tautas vēsturi ir ļoti zems. Arī Eiropai jāstāsta, kas Latvijā notika 1940. un turpmākajos gados, jo to tur nezina vai negrib zināt. Eiropā taču dzīvo kristīgi cilvēki un viņiem jāsaprot, ka katrai tautai ir tiesības uz aizstāvēšanos, kā tas bija leģionāru gadījumā. - Kas mēs būtu bijuši par vīriešiem, ja nebūtu aizstāvējuši savus vecākus, sievas un bērnus, savu valsti? - jautā N. Romanovskis. - Lai šie mūsu nievātāji atnāk un paskatās mums acīs!
	N. Romanovskis solīja turpmāk ļoti uzmanīgi sekot, lai neviens vairs no valdības aprindām neuzdrošinātos nosaukt leģionārus par fašistiem vai viņu līdzskrējējiem, dodot šādām runām pretsparu, kā arī pāriet pretuzbrukumā pret Krievijas meliem un apvainojumiem. Pēdējais laiks ir arī Krievijai prasīt, lai tā uzrāda savā teritorijā iznīcinātās latviešu karavīru kapu vietas, lai parāda, kur guļ tie tūkstoši latviešu karavīru, kas no bada un slimībām miruši lēģeros. Lai tā saucamā demokrātiskā Krievija domā, kā rīkoties un ko mums teikt. 
	- Kad Latvija atguva neatkarību, man bija sajūta, ka esmu pareizajā - savas valsts un tautas - pusē, tagad bieži jūtu, ka savai valstij esmu traucēklis. Visi jau esam veci, apmirstam viens pēc otra, pēc kāda laika būs no mums miers, - man ironiski saka Leonards Nicmanis, kurš gan ir viens no spraunākajiem leģionāriem - nupat kā, neskatoties uz savu 79 gadu vecumu, Prāgā noskrēja 42,195 km maratonu. - Re, Eiropā pie varas nāk sociāldemokrāti un sarkanie, bezmaz jau jāpriecājas, ka cietumā neliek... Latvijas prezidente arī izvairās no mums, bet, kā ebreji kaut ko rīko, tad šī gan uzreiz klāt. 
	Nākamsestdien, 31. jūlijā, Nacionālo bruņoto spēku Ādažu garnizonā notiks nacionālo partizānu salidojums. Iespējams, ka turpmāk nacionālie karavīri (leģionāri) un nacionālie partizāni savus salidojumus rīkos kopīgi.
Lietus nebiedē svētceļniekus
Renāte Vītola,  Latvijas Avīze  07/28/04     Galamērķī Aglonā kājāmgājēji ieplānojuši būt 13. augustā, lai piedalītos pateicības dievkalpojumā Aglonas bazilikā. 	Ceļotājus nebaidīja spēcīgais lietus no rīta, jo "lietus esot tikai ūdens". Katru dienu ieplānots noiet 20 līdz 30 kilometrus. Līdzi paņemti vairāki pāri apavu. Laiks, kuru jaunieši pavadīs svētceļojumā, tikšot veltīts tam, lai apskatītu Latvijas dabu, pārdomātu dzīvi un attiecības ar Dievu.
	Ministru kabinets trešdien pieņēma rīkojumu, ar kuru Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki, kurus katoļi 15. augustā svin Aglonā, tiek pasludināti par valsts nozīmes pasākumu un no valsts budžeta to organizēšanai tiek piešķirti 33 685 lati, informē LETA. Pasākumu norises laikā - no 13. līdz 15. augustam - valsts policijai un zemessardzei uzdots nodrošināt ēku apsargāšanu, kā arī sabiedrisko kārtību un satiksmes drošību.