K a s   j a u n s	
Nr. 355:   2004.g. 31.jūnijs - 8. jūlijs	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā
Nodokļu slogs Latvijā - trešais zemākais ES
LETA  06/02/04    Kopējais nodokļu slogs, ko veido visi nodokļi un sociālās apdrošināšanas maksājumi, Latvijā 2002.gadā veidoja 31,3% no iekšzemes kopprodukta (IKP), kas bija trešais zemākais rādītājs starp visām 25 ES valstīm, liecina ES statistikas biroja "Eurostat" dati. 
	Vidēji 25 ES valstīs šis rādītājs 2002.gadā bija samazinājies līdz 40,4%, salīdzinot ar 41,1% 2001.gadā. Kopš 2000.gada lielākā daļa ES valstu ir veikušas nodokļu sistēmas reformas, galvenokārt samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļus un sociālās apdrošināšanas maksājumus. Vismazākais nodokļu slogs 2002.gada bija Īrijā - 28,6%, Lietuvā - 28,8%, Latvijā un Maltā - 31,3% un Kiprā - 32,5% no IKP. Savukārt visaugstākie nodokļi bija Zviedrijā - 50,6%, Dānijā - 48,9%, Beļģijā - 46,6% un Somijā - 45,9% no IKP. 
	2002.gadā, salīdzinot ar 2001.gadu, nodokļu slogs ir samazinājies 16 ES valstīs. Lielākais samazinājums ir bijis Polijā - no 41,2% līdz 39,1%, Īrijā - no 30,5% līdz 28,6% un Zviedrijā - no 52,2% līdz 50,6% no IKP. Savukārt vislielākais nodokļu pieaugums reģistrēts Luksemburgā - no 40,7% līdz 41,9% un Čehijā - no 34,3% līdz 35,4% no IKP.
Latvijā viens no augstākajiem 
ēnu ekonomikas īpatsvariem ES
BNS  07/05/04    Latvijā ir viens no augstākajiem ēnu ekonomikas jeb nedeklarētā darba īpatsvariem Eiropas Savienības (ES) valstu vidū, pirmdien raksta "Diena". 
	Eiropas Komisijas (EK) pirmoreiz apkopotie dati liecina, ka Latvijā Centrālās statistikas pārvaldes dati ēnu ekonomikai pielīdzina 18% no iekšzemes kopprodukta (IKP), un līdzīga situācija ir tikai Lietuvā, Slovēnijā, Ungārijā, Itālijā un Grieķijā. 
	Pēc "Dienas" rakstītā, tieši Grieķijā (virs 20%) un Itālijā (16-17%) ir lielākais ēnu ekonomikas īpatsvars no vecajām dalībvalstīm, bet pirmajās vietās ar 1,5-2% no IKP ir Austrija, Nīderlande un Lielbritānija. Toties jauno dalībvalstu vidū tikpat kā nav tādu, kur šis rādītājs nepārsniegtu 10%. EK speciālisti uzskata, ka tur daļēji vainojams padomju mantojums cilvēku apziņā, kā arī sliktā ekonomiskā situācija un bezdarbs. 
	Visās valstīs līdzīgi nodokļi visbiežāk netiek maksāti par darbu celtniecības jomā, kur pārsvarā nodarbināti vīrieši. Savukārt sievietes - dažādu pakalpojumu sfērā, piemēram, telpu uzkopšanā, bērnu auklēšanā. Daudz nelegāli nodarbināto ir lauksaimniecībā, vēstī "Diena". 
	Laikraksts norāda, ka ES nav stingri noteiktas politikas, kā aplokšņu algas apkarot, taču EK piedāvā labākos paraugus. Piemēram, Beļģijā un Francijā savulaik problēma mazināta, ieviešot speciālus čekus, kurus nopērkot lauku saimniecības īpašnieks, auklējamā bērna vecāks vai kāds cits darba devējs automātiski samaksā nodokļus par nodarbināto. 
	Tas darīts, lai neliktu īslaicīgiem darba devējiem kārtot sarežģītas procedūras valsts institūcijās. Vācijā nākts pretī mazajiem uzņēmējiem, ļaujot pirmos trīs gadus pēc biznesa sākšanas maksāt valstij mazāk. Pētījumā uzsvērts, ka visur būtiska bijusi arī informatīvā kampaņa, cik negatīvi aplokšņu algas ietekmē cilvēku drošību un valsts ekonomiku kopumā, vēstī "Diena". 
	Lietuvā ēnu ekonomikai pielīdzina 15-19% no IKP, Igaunijā - 8-9%. 
Iezīmējas spēku izmaiņas EP
Diena  07/06/04    Šonedēļ, kad uz pirmajām sēdēm sanāks Eiropas Parlamenta (EP) politiskās grupas, būs skaidrāk redzamas izmaiņas jaunā parlamenta spēku sadalījumā. Taču jau tagad zināms - lai arī joprojām ar salīdzinoši mazu varu, spēcīgāka būs kļuvusi eiroskeptiķu grupa, un lielākais ietekmes pieaugums būs liberāļiem un demokrātiem, kurus var uzskatīt par viseiropeiskāk noskaņotajiem EP deputātiem.
	Līdzšinējā EP eiroskeptiķiem bija mazākā politiskā grupa - 18 deputātu iebilda pret tālāku ES integrāciju un protestēja pret topošo konstitūciju Eiropas Demokrātu un dažādo spēku (EDD) grupā. Pagājušā mēneša vēlēšanu rezultātā eiroskeptiķu balss EP kļuvusi ne vien skaļāka, bet arī radikālāka. Pretēji prognozēm par nespēju saskaņot par ES nākotni atšķirīgus viedokļus, nupat 31 deputāts no sešām ES valstīm paziņoja par jaunas - Neatkarības un demokrātijas grupas izveidi. 
	Lielākais spēks tajā būs Lielbritānijas Neatkarības partijas 12 deputātiem, kuri par savu mērķi uzskata valsts izstāšanos no ES. Savukārt otru virzienu pārstāvēs bijušās EDD grupas līderis, ilggadējs EP deputāts dānis Jenss Peters Bonde, kurš par aiziešanu no ES nerunā, taču iebilst pret tālāku tās integrāciju un birokrātiju. Latvijas deputātu grupā nav, un vienīgie pārstāvji no dalībvalstīm ir 10 poļu deputāti no eiroskeptiskās Polijas Ģimeņu līgas. 
	Daudz lielāka ietekme 732 deputātu lielajā Parlamentā būs otrai jaunajai grupai - Eiropas liberāļu un demokrātu apvienībai, kas oficiāli vēl nav nodibināta. Par centrālo spēku tajā uzskatāmi liberāļi, kuriem pagājušajā sasaukumā bija tikai 52 vietas, bet šajā - jau 67. Piesaistot 11 deputātus no Francijas Demokrātiskās apvienības un vēl citus deputātus, šis jaunais spēks varētu apvienot vismaz 80 deputātu, pārliecinoši kļūstot par EP trešo lielāko grupu. EP liberāļu līderis brits Greiems Vatsons jau paziņoja, ka šis būs centrisks spēks, kas strādās ciešākas un stiprākas ES labā. Daži viņu idejas nebaidās saukt arī par federālām. Ar liberāļiem jau ilgāku laiku sadarbojas Latvijas ceļš, un grupā strādās partijas vienīgais EP deputāts Georgs Andrejevs. 
	Tāpat kā iepriekšējā sasaukumā lielākā būs Eiropas Tautas partijas (ETP) jeb konservatīvo grupa ar aptuveni 270 deputātiem (iekļausies no JL, TP ievēlētie Latvijas deputāti), bet otrie spēcīgākie - sociālisti un sociāldemokrāti ar aptuveni 200 balsīm. Paredzams, ka šo grupu vidū tiks sadalītas tiesības uz reprezentatīvā EP prezidenta krēslu. Pašlaik izskanējis, ka pirmos 2,5 gadus tajā varētu sēdēt sociālistu pārstāvis, bet nākamos - ETP cilvēks, turklāt šo vienošanos varētu ietekmēt abu grupu rīcība uzticības balsojumā jaunajam EK prezidentam. 
	Lielāku skaidrību jaunā EP sastāvā ieviesīs grupu sanāksmes, kas sāksies šonedēļ.

Valdība pārsūdzēs 
ECT spriedumu Ždanokas lietā
LETA  07/06/04    Pēc slēgtas apspriešanās valdība šodien (otrdien) nolēma pārsūdzēt Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumu apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) līderes Tatjanas Ždanokas sūdzībā pret Latviju, aģentūru LETA informēja Ārlietu ministrijā.
	Ministru kabineta (MK) pārstāve starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās Inga Reine šodien iepazīstināja valdību ar ECT sprieduma saturu, kā arī piedāvāja valdībai turpmākās rīcības iespējas.
	Valdība nolēma izmantot savas tiesības un pārsūdzēt spriedumu ECT Lielajai palātai, jo ECT šajā jautājumā vēl neesot izveidojusies stabila prakse, kā arī spriedums skar nopietnu vēsturisku un politisku jautājumu. Reines birojs nekavējoties sāks darbu pie apelācijas sagatavošanas, jo lūgums tiesā jāiesniedz līdz 17.septembrim.
	Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 43.pantu trīs mēnešu laikā no sprieduma pasludināšanas pusēm ir tiesības lūgt, lai lieta tiktu nodota izskatīšanai Lielajā palātā 17 tiesnešu sastāvā. Šādā gadījumā lūgumu vispirms izskatīs piecu Lielās palātas tiesnešu kolēģija, kas lems par to, vai lieta skar būtiskus konvencijas vai tās protokolu interpretācijas jautājumus, vai arī tā skar svarīgu jautājumu, kam ir vispārēja nozīme, lai to izskatītu Lielajā palātā.
	Kā ziņots, ECT Strasbūrā atzina par pamatotām daļu no sūdzībām, kuras pret Latvijas valsti izvirzīja Ždanoka. Tiesa atzina, ka attiecībā pret Ždanoku ir pārkāpts Cilvēktiesību konvencijas pirmā protokola 3.pants, kas nosaka tiesības uz brīvām vēlēšanām. Tāpat tiesa uzskatīja, ka pārkāpts Cilvēktiesību konvencijas 11.pants, kurā noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz sapulču un asociāciju brīvību.
	Vienlaikus ECT secināja, ka nav nepieciešams skatīt sūdzību par Cilvēktiesību konvencijas 10.panta iespējamu pārkāpšanu. Šajā pantā ir noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz savu viedokli, kā arī brīvība paust šo viedokli.
	Tiesa atzina, ka valstīm ir liela rīcības brīvība, nosakot prasības kandidātiem un pieņemot citus nosacījumus vēlēšanu tiesībām. Tiesa piekrita, ka šajā gadījumā uzliktie ierobežojumi tika noteikti ar likumu un tiem bija leģitīms mērķis - aizsargāt valsts neatkarību, demokrātisko režīmu un valsts drošību.
	Tai pašā laikā, vērtējot uzlikto ierobežojumu kā soda mēru, ECT uzskatīja, ka šāds ierobežojums būtu attaisnojams tikai tādā gadījumā, ja tas būtu noteikts uz laiku. Šajā gadījumā tiesa uzskatīja, ka ierobežojums nav noteikts uz laiku un pastāvēs līdz tam brīdim, kad tiks grozīts attiecīgs likums.
	Vērtējot ierobežojumu kandidēt vēlēšanās kā preventīvu pasākumu, tiesa tika pievērsusi uzmanību ierobežojuma noteikšanas laikam un periodam, uz kuru tas attiecās. Tiesa pievērsusi uzmanību faktam, ka Komunistiskā partija tika pasludināta par pretlikumīgu 1991.gada augustā. Tātad cilvēki, kuri darbojušies partijā starp 1991.gada janvāri un augustu, nevarēja paredzēt, ka nākotnē šī darbošanās tiks atzīta par pretlikumīgu.
	Tai pašā laikā tiesa atzinusi Komunistiskās partijas totalitāro un nedemokrātisko dabu. ECT neesot izslēgusi iespēju, ka šādi ierobežojumi būtu bijuši attaisnojami un samērīgi pirmajos gados pēc neatkarības atgūšanas, tomēr, paejot laikam, bija jāņem vērā arī citi apstākļi, it īpaši, vai Ždanokas piedalīšanās 1991.gada notikumos turpināja attaisnot ierobežojumu pastāvēšanu.
	Tiesa norādīja, ka Latvijas likums un Satversmes tiesas piedāvātā tā interpretācija neļāvusi Latvijas tiesām vērtēt, vai attiecīgajā brīdī indivīds turpina apdraudēt pastāvošo demokrātisko iekārtu, un līdz ar to neļāva izvērtēt ierobežojumu samērīgumu, paejot laikam. Tiesa ņēma vērā arī faktu, ka Ždanokai nekad netika izvirzīta oficiāla apsūdzība pretvalstiskās darbībās, un tāpēc atzina, ka nebija pietiekamu pierādījumu, ka viņa būtu personīgi piedalījusies darbībās, lai iznīcinātu Latvijas neatkarību.
	Tiesa arī pauda neizpratni, kāpēc Latvija nepieņēma attiecīgo likumu 1993.gadā, bet tikai pirms nākamajām vēlēšanām 1995.gadā, ja uzskatīja bijušos komunistus par tik bīstamiem demokrātijai.
	Tiesa neuzskatīja, ka Ždanokas rīcība 1991.gadā bijusi pietiekami nopietna, lai attaisnotu viņas tiesību ierobežojumu šodien. Runājot par Ždanokas pašreizējo darbību, tiesa neuzskatīja, ka viedokļu paušana, kas ir pretēji oficiālajai nostājai un negūst atbalstu sabiedrībā, var apdraudēt valsts drošību vai demokrātiju.
	Tādējādi tiesa secināja, ka ierobežojums kandidēt vēlēšanās nebija samērīgs ar sasniedzamo mērķi, jo pēc būtības atņēma garantētās tiesības.
	Tiesa par labu Ždanokai no Latvijas valsts piedzina 2236,50 latus kā materiālos zaudējumus, kas Ždanokai radušies, nesaņemot algu no Rīgas domes, 10 000 eiro (aptuveni 6600 latus) kā morālos zaudējumus un vēl 10 000 eiro tiesas izdevumu segšanai. Tādējādi kopējā Latvijas maksājamā summa ir aptuveni 15 400 lati.
	Ždanoka pēc sprieduma uzsvēra, ka šis spriedums skar ne tikai viņu, bet visus bijušos komunistus un čekistus, kuru politiskajai darbībai traucē likumos uzliktie politiskie šķēršļi. Viņasprāt, šis spriedums norāda uz to, ka šādi šķēršļi būtu jānovērš ne tikai vēlēšanu likumos, bet arī attiecībā uz darbošanos valsts dienestos.
	Šogad Ždanoka kā PCTVL pārstāve ir ievēlēta Eiroparlamentā. 
EDSO izskatīs rezolūciju 
par krievvalodīgo stāvokli Latvijā
LETA, RIA NOVOSTI  07/06/04     Pēc Krievijas Valsts domes spīkera Borisa Grizlova iniciatīvas Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Parlamentārā asambleja izskatīs rezolūcijas projektu par nacionālo minoritāšu stāvokli Latvijā un Igaunijā. Aģentūrai "RIA Novosti" EDSO Parlamentārās asamblejas preses dienestā pavēstīja, ka 13. EDSO Parlamentārās asamblejas sesijā, kas sāksies pirmdien Skotijas galvaspilsētā Edinburgā, tās delegātiem izskatīšanai tiks nodots rezolūcijas projekts "Par situāciju saistībā ar nacionālajām minoritātēm Latvijā un Igaunijā". Kā galvenais projekta autors tiek minēts Krievijas delegācijas vadītājs Grizlovs. 
	Rezolūcijas projektā iekļauts aicinājums Latvijas un Igaunijas nacionālajiem parlamentiem pieņemt visaptverošus likumus, kas aizliegtu izglītībā, nodarbinātībā un sociālajā nodrošināšanā diskrimināciju pēc rases, ādas krāsas, valodas, reliģijas, dzimuma, nacionālās izcelšanās un citām pazīmēm, kā arī nepieļautu pieņemt lēmumus, kas vērsti uz nacionālo minoritāšu asimilāciju. 
	Dokumenta teksts "aicina Latvijas varas iestādes radīt apstākļus nepilsoņu līdzdalībai valsts politiskajā dzīvē, piešķirot viņiem vēlēšanu tiesības vietējo pašvaldību vēlēšanās". Rezolūcijas projektā Latvijas un Igaunijas varas iestādes aicinātas veikt konkrētus pasākumus, lai likvidētu krievvalodīgo iedzīvotāju diskriminējošos noteikumus, tai skaitā "izskatīt jautājumu par pievienošanos 1992.gada Eiropas hartai par reģionālajām un nacionālo minoritāšu valodām, paātrināt nepilsoņu naturalizācijas procesu un šajā sakarā veikt eksāmenu atvieglošanas iespēju izpēti, kā arī nodrošināt bezmaksas naturalizācijas procedūru". 
	Bez tam Latvijas un Igaunijas varas iestādēm tiek piedāvāts "garantēt nacionālo minoritāšu valodu oficiālu izmantošanu vietās, kur kompakti dzīvo attiecīgās kopienas, kā arī nodrošināt ātrāku atšķirību samazināšanu starp pilsoņu un nepilsoņu sociāli ekonomiskajām tiesībām". 
	EDSO Parlamentārās asamblejas 13.sesijas darbā, kas notiks Skotijas galvaspilsētā no 5. līdz 9.jūlijam, piedalīsies vairāk nekā 300 parlamentāriešu. Parlamentārā asambleja darbojas kopš 1990.gada. Tās sastāvā ir 317 parlamentārieši no 55 valstīm. Krieviju šajā forumā pārstāv 15 delegāti - desmit no Valsts domes un pieci no federācijas padomes.

ES apstiprina Latvijas fiskālo programmu
Diena  07/06/04    Vakar (pirmdien) Briselē Eiropas Savienības Ministru padomes ekonomikas un finanšu lietu sanāksmē (ECOFIN) tika apstiprināta Latvijas iesniegtā fiskālās politikas jeb Konverģences programma 2004.-2007. gadam. Šim lēmumam gan būs tikai rekomendējošs raksturs.
	ECOFIN padome lēmuma pieņemšanā galvenokārt balstījās uz Eiropas Komisijas sagatavotajām rekomendācijām. Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš, kas arī piedalījās ECOFIN padomes sēdē, iepriekš Neatkarīgajai atzina, ka EK atzinums Latvijai ir visumā labvēlīgs. Latvijas valdības apstiprinātajā un ECOFIN padomē iesniegtajā projektā vidējais iekšzemes kopprodukta ikgadējais pieaugums tiek prognozēts 6,6% apmērā, kas EK atzinumā tiek dēvēts kā ticams, taču ar slieksmi uz pārlieku optimismu.
	Vislielākās iebildes EK bija attiecībā uz valsts budžetu. Latvijas iesniegtajā projektā neesot parādīts, kādas izmaiņas nākamajos trijos gados paredzētas nodokļu sistēmā un kā tiks nodrošināta budžeta ieņēmumu daļa. Lai gan Konverģences programmā budžeta deficīts paredzēts šogad 2,1%, nākamgad - 2,2%, bet nākamajos divos gados - 2% apmērā no IKP, kas ir zem Māstrihtas kritērijos noteiktajiem 3% no IKP, EK norāda, ka, trūkstot virzībai uz fiskālo līdzsvaru, programma jāuzskata par nepietiekami ambiciozu, īpaši ņemot vērā lielo tekošā konta deficītu un augsto iekšzemes pieprasījuma spiedienu.
	Finanšu ministrija budžeta deficīta saglabāšanos arī turpmākajos gados skaidro ar papildu līdzekļu nepieciešamību, lai Latvija veiksmīgi apgūtu ES fondu līdzekļus un attīstītos. ECOFIN padome rekomendēja Latvijai samazināt turpmāko trīs gadu laikā budžeta deficītu līdz pusotram procentam. Latvijas puse šo rekomendāciju pieņēma zināšanai, taču nekādas konkrētas saistības neuzņēmās. Jānorāda, ka Latvija citu jauno ES dalībvalstu vidū šajā jautājumā nav tā sliktākā.
Latvija vēl nesteigsies 
ar Eiropas komisāra izvēli 
Diena  07/06/04    Tautas partija (TP) pēc tās priekšsēdētāja Ata Slaktera tikšanās ar Eiropas komisāri Sandru Kalnieti pirmdien izšķīrās atbalstīt viņas otrreizēju nominēšanu komisāra amatam un bija gatava lūgt lēmumu par Latvijas komisāru pieņemt otrdienas valdības sēdē. Tomēr pirmdienas vakarā koalīcijas partneru tikšanās laikā nolemts nesteigties ar konkrētu kandidatūru izvirzīšanu, jo premjers Indulis Emsis (ZZS) telefoniski sazinājies ar Eiropas Komisijas (EK) prezidenta amata kandidātu Žozē Manuelu Durau-Barrozu, kurš apgalvojis, ka jomu un amatu dalīšana nenotiks, kamēr viņu oficiāli neapstiprinās amatā. Tas paredzēts 22.jūlijā. Latvija nolēmusi nesteigties ar kandidāta izvirzīšanu, bet mēģināt noskaidrot, kuru jomu Latvija EK varētu pārraudzīt. 
	TP pagaidām stingri atbalsta S.Kalnietes kandidatūru, un gan I.Emsis, gan viņa pārstāvētā Zaļo un Zemnieku savienība (ZZS) nesaka nē pašreizējai komisārei. Tomēr trešais koalīcijas partneris - Latvijas Pirmā partija (LPP) - pieļauj vairāku kandidātu izvirzīšanu un lēmuma par personālijām pieņemšanu atkarībā no Latvijai piešķirtās jomas.
	Līdzšinējā EK kolēģiju veidošana gan rāda, ka vispirms EK prezidents ar dalībvalstīm saskaņo komisāru kandidatūras un tikai pēc tam sadala atbildības jomas. "Nav pamata domāt, ka šoreiz būs citādi," Dienai pirmdien teica kāds EK darbinieks. To apliecina arī S.Kalniete, skaidrojot, ka EK prezidents par portfeļu sadalījumu personīgi lemj, kad ierauga valstu izvirzīto personību kopumu. 
	Šoreiz personībām būšot papildu faktors, tāpēc ka līdz ar jaunajām dalībvalstīm jāpārorganizē pati Eiropas Komisija, jo piecām lielajām valstīm vairs nebūs pa diviem komisāriem. 
	Premjera padomnieks Viesturs Silenieks sacīja: "Bažas, ka mums jāsteidzas un jābūt pirmajiem, ir nieki." To I.Emsim pirmdienas vakarā telefoniski apliecinājis Ž.M.Durau-Barrozu, kurš pagaidām politiskajā tirgū neielaižoties un sarunas ar dalībvalstīm par iespējamiem portfeļiem un jomām sāks pēc 27.jūlija. 
	"Latvijai jāpiesaka savas intereses jomās," uzskata A.Slakteris, un koalīcija pirmdien vienojusies par valstij prioritārām jomām: enerģētiku, lauksaimniecību, tranzītu, tuvējām kaimiņattiecībām, patērētāju aizsardzību vai zinātni.
	Eiropas Savienības līgums skaidri pasaka, ka EK locekļi jāizvēlas, "pamatojoties uz viņu vispārējo kompetenci". Ar to tiek uzsvērts, ka EK lēmumus pieņem nevis konkrētās jomas komisārs, bet kolektīvi EK kolēģija, un tās locekļi ir vairāk politiskas amatpersonas, kas gatavas īstenot politisko vadību jebkurā no jomām, Dienai skaidroja Eiropas Komisijas amatpersona. 
	Kaut TP atbalsta S.Kalnieti, A.Slakteris pieļāva, ka "var gadīties joma, kas viņas kandidatūru liek pārvērtēt". Tajā pašā laikā viņš akcentēja, ka komisāram jābūt ar pieredzi, un S.Kalnietei, kas strādā par lauksaimniecības komisāra ēnu, tā esot. S.Kalniete uzskata, ka nav jomas, par kuru viņa nevarētu uzņemties atbildību, tomēr "man visinteresantākās ir ārlietas vai Lisabonas stratēģijas īstenošana". Tikmēr ZZS frakcijas priekšsēdis Augusts Brigmanis Dienai sacīja - ja Latvijai uzticētu lauksaimniecību, piemērots būtu viņa partijas biedrs un pašreizējais zemkopības ministrs Mārtiņš Roze, tomēr pretenzijas pret S.Kalnieti ZZS neesot.
Gribīgo koalīcijā
Izjūt morālu spriedzi pirms Irākas
NRA  07/03/04     Notiekot Latvijas armijas karavīru rotācijai starptautiskajā miera uzturēšanas misijā Irākā, vakar uz Irāku devās kārtējā Nacionālo bruņoto spēku (NBS) karavīru vienība 107 cilvēku sastāvā.
	Karavīrus uz misiju Irākā pavadīja aizsardzības ministrs Atis Slakteris un NBS komandieris Gaidis Andrejs Zeibots. NBS preses un informācijas daļas preses virsnieks Uldis Davidovs pastāstīja, pašlaik Irākā dienošie 114 Latvijas karavīri mājās gaidāmi nākamnedēļ. Latvijas kontingenta jaunās vienības vadība - astoņi virsnieki - uz Irāku devās jau 26. jūnijā, bet divas dienas vēlāk - vēl 15 štābu virsnieki un speciālisti. Jaunā Latvijas karavīru vienība Irākā dienēs četrus mēnešus, līdzšinējā vienība tur dienēja pusgadu.
	Daļa no 107 Latvijas kontingenta pamatsastāva karavīriem pirms došanās uz starptautisko miera nodrošināšanas misiju Irākā izjūt morālu spriedzi, ziņo LETA. Kaprālis Pēteris Muižnieks stāsta, ka daudziem karavīriem, arī viņam pašam, šī ir pirmā misija, tādēļ ir skumjas pēc mājām. 
	Pamatsastāva vecākais virsleitnants Edmunds Svenčs atzina, ka karavīri ir gatavi miera nodrošināšanai, arī citiem apstākļiem, jo ir apgūtas visas iemaņas, kas nepieciešamas karavīram. Pēc rotācijas savus pienākumus starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Irākā turpinās veikt 133 Latvijas kontingenta karavīri.
Neizpaudīs bojāgājušā karavīra 
ģimenes pabalsta summu
NRA  07/03/04     Irākā bojāgājušā karavīra Olafa Baumaņa ģimene vēl nav saņēmusi pabalstu, kas tai pienākas saskaņā ar likumu pēc viņa nāves. Sabiedrībai netiks izpausta pabalsta summa, bet, visticamāk, tā nebūs 50 000 latu, kā sākotnēji solīja amatpersonas.
	Aizsardzības ministrija (AM) informēja, ka karavīriem paredzēto pabalstu izmaksas kārtība ir noteikta Latvijas likumos un ministrija to stingri ievērojot. Atbilstoši Militārā dienesta likuma 52. pantam bojāgājušā virsleitnanta O. Baumaņa tuvinieki saņems vienreizēju pabalstu 120 mēnešalgu apmērā. AM valsts sekretārs Edgars Rinkēvičs ir parakstījis lēmumu par pabalsta aprēķināšanu. Tuvākajā laikā ministrija saņems iesniegumu no bojāgājušā karavīra tuviniekiem.
Slakteris - par lielākām sāpju naudām
BNS  07/06/04    Aizsardzības ministrs Atis Slakteris tuvākajā laikā valdībā sola iesniegt rīkojuma projektu, kas paredzēs palielināt kompensācijas apmēru līdz vismaz 50 000 latiem profesionālā dienesta karavīru tuviniekiem, ja karavīrs gājis bojā, pildot kaujas uzdevumus, šo normu arī paredzēts attiecināt uz Irākā bojā gā jušā virsleitnanta Olafa Baumaņa nāves gadījumu. Par to pastāstīja Aizsardzības ministrijas Preses un sabiedrisko attiecību departamenta direktors Airis Rikveilis. 
	Šobrīd likums paredz, ka 50 000 latu liela kompensācija ir tikai bojā gājuša obligātā militārā dienesta karavīra, policista vai ugunsdzēsēja tuviniekiem, ja viņi bojā gājuši, pildot dienesta pienākumus, savukārt profesionālā dienesta karavīra bojā ejas gadījumā kompensācijas apmērs ir daudzkārt mazāks - 120 karavīra mēnešalgu apmērā. Pēc Slaktera dom ām, pastāvošā kārtība ir netaisnīga. "Ja profesionāls karavīrs iet bojā, pildot kaujas uzdevumu starptautiskas operācijas laikā vai iznīcinot nesprāgušas munīcijas lādiņus tepat Latvijā, viņa radiniekiem ir jāsaņem pabalsts, tāds pats kā gadījumos, ja cietis obligātā dienesta karavīrs," norādījis ministrs. Šā iemesla dēļ ministrs uzdevis speciālistiem sagatavot jauninājumus Militārā dienesta likumā, kas diferencēs kompensācijas izmaksas sistēmu bojā gājušo karavīru radiniekiem. Paredzams, ka jaunās likuma normas noteiks, ka kompensācijas apjoms bojā gājuša karavīra tuviniekiem būs ne mazāks par 50 000 latu, ja viņš gājis bojā, pildot kaujas uzdevumus vai obligāto militāro dienestu, savukārt karavīra, kurš gājis bojā, pildot ikdienas dienesta pienākumus, bet ne kaujas uzdevumus, radiniekiem, tāpat kā līdz šim, tiks izmaksā ta kompensācija esošajā likumā definēto 120 karavīra mēnešalgu apjomā. Rikveilis norādīja, ka gadījumā, ja jaunās likuma normas atbalstīs valdība, tās varēs attiecināt arī uz Irākā traģiski bojā gājušā Baumaņa radiniekiem.

Valdība un partijas
Tikai neliela daļa iedzīvotāju 
iesaistās politikas veidošanā 
LETA  06/04/04    Lai gan likums paredz, kā var iesaistīties politikas veidošanā, tikai neliela daļa Latvijas iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju (NVO) iesaistās politikas veidošanā pašvaldībās, ministrijās un Saeimā, secināts pētījumā "Pilsoniskās sabiedrības attīstība Latvijā: situācijas analīze".
	Analīzē norādīts, ka ir maz pozitīvu piemēru, kas liecinātu, ka, iesaistoties politikas veidošanā, būtu iespējams aizstāvēt savas intereses. Līdz ar to katrs neveiksmīgs mēģinājums attur cilvēkus no turpmākas iesaistīšanās.
	Līdzdalībai politikas veidošanā nepieciešami resursi, kuru vairumam Latvijas organizāciju nav. Līdz ar to politikas veidošanā ietekme ir nelielai, iespējams, elitārai NVO daļai, secināts pētījumā.
	Atzīts, ka ministrijās un pašvaldībās lielākoties nepastāv noteikti kritēriji NVO iesaistīšanai darba grupās, konsultatīvajās padomēs, projektu izvērtēšanā un apspriešanā. Galvenā problēma publiskās apspriešanas kontekstā, pēc pētījuma autoru domām, ir likumā lietotā jēdziena "sabiedrībai svarīgo jautājumu" satura noteikšana.
	Pašlaik šā jēdziena piepildīšana ar saturu katrā konkrētā gadījumā ir pilnībā atstāta iestādes ziņā, taču šāda situācija nerada labvēlīgu vidi sabiedrības interešu aizsardzībai. Pētījuma autori uzskata, ka viens no risinājumiem būtu noteikt likumā vai citā normatīvajā aktā vispārējus faktorus, kuri ņemami vērā, lemjot par publiskās apspriešanas organizēšanu.
	Lai gan gandrīz jebkuras publiskas iestādes nolikumā ir ierakstīta funkcija "sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām", detalizēta mehānisma trūkums ir nopietns šķērslis šādai sadarbībai, jo amatpersonas pilnīgi pamatoti baidās pārkāpt sadarbības robežu, kura nekur nav noteikta, norāda pētījuma veicēji. 
Visdāsnākos ziedojumus 
pusgada laikā saņēmis JL un LSDSP
BNS  06/04/04    Pusgada laikā no partijām vislielākos ziedojumus saņēmusi partija "Jaunais laiks" (JL), kurai sešu mēnešu laikā saziedoti gandrīz 110 000 latu, savukārt otra dāsnāk apdāvinātā partija ir Rīgas domē pie varas esošā Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP), kurai saziedoti 98 000 latu, trešā ziedojumu ziņā naudīgākā partija ir koalīcijā esošā Tautas partija, kas saņēmusi ziedojumus gandrīz 41 000 latu apjomā, liecina Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja mājas lapā publiskotā informācija. 
	Nepilnus 38 000 latu ziedojumos saņēmusi Zaļo un zemnieku savienība, savukārt vēl papildus savienībā ietilpstošās partijas naudu saņēmušas atsevišķi - Latvijas zaļā partija - 965 latus, savukārt Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība (LZS) - 19 500 latu. Eiroparlamenta vēlēšanu uzvarētāja opozīcijā esošā apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK pusgada laikā saņēmusi ziedojumus nepilnu 35 000 latu apjomā. 
	Vairāk nekā 20 000 latu ziedojumos saņēmušas gan parlamentā pārstāvētās, gan nepārstāvētās partijas. Vairāk nekā 29 000 latu sešos mēnešos saņēmusi parlamentā pārstāvētā, bet opozīcijā esošā Tautas saskaņas partija, vairāk nekā 27 000 latu saņēmusi ārpusparalmenta esošā Konservatīvā partija, kura pirms Eiroparlamenta vēlēšanām izvērsa aktīvu priekšvēlēšanu aģitāciju. Savukārt 22 000 latu saņēmusi valdošās koalīcijas pārstāve - Latvijas Pirmā partija. 
	21 000 latu savukārt šajā laikā saņēmusi kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā", par tūkstoti mazāk - ārpusparlamenta partija "Latvijas Ceļš". 
	Vismazāko naudas summu no Saeimā pārstāvētajām partijām - 600 latu - pusgada laikā saņēmusi Latvijas Sociālistsikā partija. 
Latvijas institūts 
pāries Ārlietu ministrijas pārraudzībā
LETA  07/06/04    Latvijas institūts (LI) turpmāk darbosies kā valsts aģentūra Ārlietu ministrijas (ĀM) pārraudzībā, tas teikts šodien pieņemtajos grozījumos koncepcijā "Par LI juridisko statusu". 
	LI juridiskais statuss tiks mainīts, lai efektīvāk un mūsdienīgāk koordinētu ar Latvijas tēla veidošanu saistīto darbību. 
	Valdība uzdeva ĀM kopīgi ar LI līdz septembrim izstrādāt un iesniegt valdībā nepieciešamos tiesību aktu projektus šāda juridiskā statusa nostiprināšanai. 
	Latvijas institūts ir izveidots kā pozitīva Latvijas tēla veicinoša institūcija. Par tā galvenajiem darbības virzieniem Ministru kabinets ir noteicis valsts tēla veidošanas koordināciju, informatīvo materiālu sagatavošanu, Latvijas tēla popularizēšanas pasākumu organizēšanu Latvijā un ārvalstīs, kā arī izglītošanas pasākumu organizēšanu Latvijā. 
	Līdzšinējā darbībā nav ticis izveidots mehānisms, lai nodrošinātu koordināciju starp dažādām valsts institūcijām, kuru aktivitātes ir saistītas ar Latvijas tēla veidošanu. Koordinācijas trūkums ir atzīts kā nopietna ārējās komunikācijas problēma. Tāpēc, mainot Latvijas institūta juridisko statusu atbilstoši Komerclikuma prasībām, vienlaikus ir jānodrošina nepieciešamās koordinācijas funkcijas nostiprināšana, uzsver ĀM. 
	Lai rosinātu Latvijas tēla veidošanu, ierosināts arī izveidot Latvijas tēla padomi. 
LI direktors O. Kalniņš 
neapmierināts ar LI statusa maiņu
BNS  07/07/04    Pretēji Latvijas institūta (LI) direktora Ojāra Kalniņa viedoklim, valdība otrdien nolēma institūtu pārveidot par valsts aģentūru Ārlietu ministrijas (ĀM) pārraudzībā. 
	Institūta direktors Ministru kabineta sēdē pauda neizpratni, "ka tiek piedāvāts vecs risinājums, kas divreiz jau noraidīts pēdējo sešu gadu laikā". Viņš arī atgādināja valdības locekļiem, ka LI, kļūstot par aģentūru, var zaudēt ietekmi, radošo garu un ārvalstu ziedojumus. Kalniņš paskaidroja, ka LI līdz šim bijis pazīstams ārpus Latvijas, savukārt, pārejot ĀM pārraudzībā, tas vairs nešķitīs tik svarīgs ārvalstīm un to žurnālistiem, kas LI sniegto informāciju uztvers kā "propagandu". Arī aģentūra zaudēs radošo garu, jo darbs tiks birokratizēts. Savukārt ārzemju latvieši vairs tik daudz neziedos LI, jo nevēlas ziedot valsts budžetam. 
	Ārlietu ministra pienākumu izpildītājs Rihards Pīks  norādīja — lai arī institūta darbs ir uzteicams, vienlaikus "nav vēriena, nav plašuma un kopējas koordinācijas". Pīks paskaidroja, ka nemainīsies arī institūta radošā darbība, jo juridiskais statuss šajā ziņā neko nemainīs. 
	Viņam piekrita arī Valsts kancelejas direktore Gunta Veismane, kura atzina institūta darbu par "visnotaļ pozitīvu", taču norādīja, ka ministrijas pārraudzībā ir "iespēja vairāk koordinēt un redzēt vietas, kas pietrūkst Latvijas tēlam". Veismane uzsvēra, ka aģentūras statuss var dot milzīgas priekšrocības. 
	Savukārt Kalniņš atkārtoja, ka ārvalstu žurnālisti vairāk grib runāt ar neatkarīgu institūciju pārstāvjiem, bet ārzemju latvieši neuzticēsies, jo nevarēs izsekot sava ziedojuma izlietošanai. 
	Pēc valdības lēmuma Kalniņš žurnālistiem sacīja, ka bija gaidījis šādu valdības lēmumu. Viņš norādīja, ka statusa maiņa varētu nozīmēt Pasaules Brīvo latviešu apvienības un citu organizāciju palīdzības apsīkumu. Viņš pastāstīja, ka ik gadu ziedojumos, kā arī paša nopelnītajā institūts iegūst apmēram 30 tūkstošus latu, kas ir ceturtā daļa no kopējā budžeta. No valsts institūts gadā saņem 90 tūkstošus latu. 
	Kalniņš aizstāvēja ideju par institūtu kā atvasinātu publisku personu, jo tas dod saistību ar Ministru prezidentu un neatkarību no ĀM. Atbildot uz jautājumu par valdības nostādnes veicināto iespējamo paša direktora vai LI darbinieku aiziešanu, Kalniņš sacīja: "Jāredz, kā mainīsies darbības veids." Viņš norādīja, ka LI darbinieki "ir ļoti lojāli", taču, mainoties institūta darbībai, "cilvēki varētu pārdomāt".
Pašvaldību likumā ierosina slēgtās sēdes 
Diena  07/07/04    Vislielāko rezonansi pašvaldību likuma projektā ir izraisījusi tajā paredzētā lēmējvaras nodalīšana no izpildvaras, liedzot deputātiem vienlaikus būt pašvaldības administrācijā, liecina pašvaldību likuma izskatīšanai otrajā lasījumā iesniegtie priekšlikumi. Strīdus var paredzēt arī par Jāņa Urbanoviča (TSP) ierosinājumu noteikt, ka pašvaldības domes sēdes ir aizklātas, ja likumos vai pašvaldības nolikumā nav noteikts citādi. "Tad jau labāk aizslēgt pašvaldības durvis un vispār nevienu nelaist iekšā," sacīja Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas deputāts Jānis Lagzdiņš (TP), atgādinot, ka atklātums pašvaldību darbā ieviests tūlīt pēc neatkarības atjaunošanas.
	J.Urbanovičs Dienai uzsvēra - tas nenozīmē, ka sēdēm ir jābūt aizklātām, taču tās var būt slēgtās. "Ja viss ir briesmīgi publisks, tad slēgtā sēde notiek citā vietā pirms tam. Godīgi būtu, ja viņi izstrīdētos aiz slēgtām durvīm, tad vismaz mēs zinātu, par kuru jautājumu ir slepena runāšana. Pretējā gadījumā tas ir demokrātijas farss," sacīja J.Urbanovičs. PCTVL frakcijas deputāti savukārt ierosinājuši paredzēt, ka pašvaldības darba valoda ir latviešu valoda, taču tā ar savu lēmumu kā darba valodu līdztekus var noteikt arī mazākumtautību valodu, ja mazākumtautības iedzīvotāju pašvaldībā ir vairāk nekā puse.
	Visvairāk ierosinājumu iesniegts par lēmējvaras un izpildvaras nodalīšanu. Lielo pilsētu asociācija aicina svītrot normu, ka pašvaldības domes administrācijas darbinieki nedrīkst būt deputāti. Reģionālās ministrijas parlamentārais sekretārs Māris Pūķis ieteicis paredzēt, ka pašvaldības iestāžu vadītāji, kā arī to komercsabiedrību vadītāji, kurās vairāk nekā puse akciju vai daļu pieder pašvaldībai, nedrīkst būt deputāti.

Saimniecība un bizness
Interneta jomā 
apsteidzam igauņus un lietuviešus
BNS  06/02/04     Latvija ieņem astoto vietu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm interneta lietotāju skaita ziņā uz 100 iedzīvotājiem, būtiski apsteidzot Igauniju un Lietuvu, liecina Starptautiskās komunikāciju savienības (ITU) statistikas dati par 2003. gadu. Latvijā 2003. gadā internetu uz katriem 100 iedzīvotājiem lietoja 40,6, Igaunijā - 32,8, bet Lietuvā - 21,4 cilvēki. Pirmajā vietā bija Zviedrija, kur uz katriem 100 iedzīvotājiem bija 57,3 interneta lietotāji. 
	Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes loceklis Edvīns Karnītis pastāstīja, ka, pēc ITU datiem, pērn Latvijā internetu lietoja 936 tūkstoši iedzīvotāju. Viņš pauda izbrīnu par to, ka pēdējā laikā Latvijā arvien biežāk tiek publicēti dažādi pētījumi, kuros Latvija interneta attīstības ziņā tiek minēta ļoti pesimistiskās krāsās.
Tekošā konta deficīts bīstami liels
NRA  07/03/04    Latvijas maksājumu bilances tekošā konta negatīvais saldo šā gada pirmajā ceturksnī bijis 152,2 miljoni latu jeb 9,5% no iekšzemes kopprodukta (IKP), kas ir ievērojami vairāk nekā pērn, ziņo Latvijas Banka. 
	Tik liels tekošā konta deficīts gada pirmajā ceturksnī vēl nekad iepriekš Latvijā nav bijis.
	Pērn pirmajos trijos mēnešos Latvijas maksājumu bilances tekošā konta negatīvais saldo bija vairāk nekā divas reizes mazāks - 71,3 miljoni latu jeb 5% no IKP, un tradicionāli tieši pirmajā ceturksnī tas ir vismazākais. Tomēr, kā sarunā ar Neatkarīgo uzsvēra Latvijas Bankas preses dienesta vadītājs Mārtiņš Grāvītis, lielām bažām nav pamata, un "pagaidām mēs nedomājam neko mainīt". 
	Latvijas Banka uzskata, ka lielais tekošā konta deficīts izskaidrojams ar straujo importa kāpumu, kuru noteica faktori saistīti ar iestāšanos Eiropas Savienībā, kā arī pieaugošais iekšzemes pieprasījums. 
	Tomēr skaitļi liecina, ka nekādas dramatiskas izmaiņas ārējās tirdzniecības bilancē nav notikušas. Preču eksports pirmajā ceturksnī palielinājās par 19,2%, preču imports - par 23,8%. Līdzīga eksporta un importa dinamika jau vērojama vairākus gadus pēc kārtas.
	Latvijas Banka jau iepriekš prognozēja, ka šogad tekošā konta deficīts varētu tuvoties 10% no IKP, un tagad pēc pirmā ceturkšņa datu apkopošanas tā nedomā šo prognozi mainīt, jo vairākām preču grupām (piemēram, automobiļiem un degvielai) importa pieaugums saistāms ar paaugstinātu pieprasījumu, gaidot Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai, bet gada laikā tam būtu jāizlīdzinās. Turklāt 2004. gadā tekošā konta deficītu ietekmēs arī plānotie investīciju projekti (piemēram, vairāku uzņēmumu rekonstrukcija), kā arī saistībā ar Eiropas Savienības strukturālajiem fondiem īstenotie projekti. 
	Latvijas maksājumu bilance 2004. gada 1. ceturksnī, līdzīgi kā iepriekšējos gadus, bija negatīva, un arī tiešās ārvalstu investīcijas un cits ilgtermiņa kapitāls pilnībā nesedza tekošā konta deficītu.
Atmasko seksuālo pakalpojumu studiju Jelgavā
NRA  07/06/04    Piecas nodalītas, ar datoru, vebkamerām un ērtiem klubkrēsliem vai kušetēm aprīkotas kabīnes, meitenes - arī vidusskolniece, kas strādāja pa naktīm, pie sienas piesprausts saraksts ar maiņu sadalījumu visas diennakts garumā nākamajām dienām un tamlīdzīgas detaļas pārbaudē kādā dzīvoklī atklāja policija. 
	Policijas savāktie materiāli nepārprotami liecināja, ka nelikumīgi ierīkotajā interneta studijā meitenes nodarbojas ne tikai ar vienkāršu čatošanu, bet sniedz arī seksuāla rakstura pakalpojumus. 
	Taču vienīgais, par ko šā dzīvokļa saimnieku bija iespējams saukt pie atbildības, bija Darba likuma un nodokļu nomaksas kārtības pārkāpumi. Tomēr, dienestiem veiksmīgi sadarbojoties, panākts, ka konkrētā interneta studija Jelgavā darbību ir pārtraukusi.
	Jelgavas pilsētas un rajona policijas pārvaldes Kriminālpolicijas Ekonomikas policijas nodaļas priekšnieks Gundars Nordmanis informē: policija bija saņēmusi signālus, ka kādā K. Barona ielas 10. nama dzīvoklī notiek nelikumības. 
	"Cilvēki bija pamanījuši, ka uz dzīvokli neparasti regulāri - gandrīz kā uz darbu - visas diennakts garumā dodas jaunas meitenes. Ievācot sīkāku informāciju un veicot arī pārbaudi dzīvoklī, atklājām, ka tajā nelikumīgi ierīkota interneta studija. Pārbūvētajā dzīvoklī bija izveidotas piecas nodalītas, ar datoru, vebkamerām un klubkrēsliem vai kušetēm aprīkotas kabīnes. Policijai ierodoties, dzīvoklī strādāja trīs meitenes, nedaudz vēlāk atnāca vēl divas. Viņu uzdevums bija kādā interneta mājaslapā runāties un ar vebkameru palīdzību sevi rādīt tā, lai klients (pamatā ASV dzīvojoši vīrieši) par to būtu gatavi maksāt. Daļu šīs naudas saņēma meitenes, otru daļu - darba organizators. Konkrētajā gadījumā tas bija gada sākumā reģistrēts individuālais komersants Instudio." 
	Policija noskaidrojusi, ka šajā nelikumīgi ierīkotajā interneta studijā darbs organizēts visu diennakti trijās maiņās. Ar daļu no gandrīz 20 meitenēm uzņēmums bija noslēdzis darba līgumu. Taču līgumā bija noteikts, ka meitenes saņem minimālo algu. Kā pašas atzina - pārējā izpeļņa maksāta aploksnē. Katras meitenes izpeļņa bija atkarīga no tā, cik pievilcīga viņa ir klientam. 
	"Atklājām, ka starp darbiniecēm ir arī kāda vidusskolniece, kas gan jau bija sasniegusi pilngadību, tomēr strādāja pa naktīm, kas diez vai uzlaboja viņas sekmes mācībās," stāsta G. Nordmanis. 
	Instudio amatpersona Linda Ū. policijai apgalvoja, ka gultas vairākās kabīnēs domātas tikai tādēļ, lai meitenes varētu nosnausties, tomēr šā apgalvojuma patiesums policijai šķiet apšaubāms. 
	"Arī pretim gultām bija uzstādīts dators un vairākas vebkameras, kas filmēja un internetā pārraidīja visu uz kušetes notiekošo. Meiteņu uzdevums bija sevi rādīt tā, lai klients pēc iespējas ilgāk uz viņu skatītos (maksāts tika par katru minūti). Nav īpaši jāpiepūlas, lai saprastu kāda šī atpūta bija, tomēr pierādīts tas netika," atzīst G. Nordmanis. 
	Viņš skaidro, ka sākotnēji policija cerējusi vainīgās personas saukt pie atbildības par Prostitūcijas ierobežošanas noteikumu pārkāpumiem. Taču nepilnīgo Latvijas normatīvo dokumentu dēļ tas nebija iespējams. Tāpēc pret individuālo komersantu Instudio vērsta administratīvā atbildība - Valsts ieņēmumu dienests uzņēmumam noteica administratīvo sodu 100 latu apmērā par izvairīšanos no nodokļu nomaksas, bet Zemgales reģionālā valsts darba inspekcija uzlika 50 latu naudas sodu par darba tiesisko attiecību nenoformēšanu ar vairākām meitenēm. 
	Turklāt panākts, ka uzņēmums Jelgavā beidz savu darbību. "Lai uzņēmums varētu likumīgi strādāt, tam no pašvaldības, Darba inspekcijas, Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta un citām iestādēm ir jāsaņem atļauja. Tas attiecas arī uz šo uzņēmumu. Tāpēc noteicām, ka, lai tas darbu varētu turpināt, jānokārto visi nepieciešamie dokumenti. Pārrunās uzņēmuma vadītāja atzina, ka izvirzītās prasības esot pārāk stingras un viņa nevēloties savu laiku tērēt, tās īstenojot, tāpēc pieņēma lēmumu darbību Jelgavā pārtraukt - tas arī izdarīts," informē Zemgales reģionālās valsts darba inspekcijas vecākais valsts darba inspektors Alberts Suveizda.	
Viens ceļš, kuru izvēlēties Latvijai
Latvijas Avīze  07/06/04    Arvien vairāk Latvijā tiek runāts par to, ka valstij nepieciešama skaidra nākotnes vīzija, kas balstās uz esošās situācijas analīzi, resursu apzināšanu, kā arī pasaules kopīgo attīstības tendenču izpratni. Pirms kāda laika darbojās grupa, kurā bija gan ekspremjers Andris Šķēle, gan profesors, informācijas tehnoloģiju speciālists Edvīns Karnītis, gan citi dažādu jomu zinātnieki, kas sprieda par dažādām valsts attīstības iespējām. Turpinot šo darbu, E. Karnītis sarakstījis grāmatu "Informācijas sabiedrība - Latvijas iespējas un uzdrošināšanās", kuru tikko klajā laidis apgāds "Pētergailis". 
	E. Karnītis grāmatas ievadā noformulējis jautājumus, uz kuriem centies rast atbildes: "Kādas ir reālās cerības panākt valstis ar pasaulē augstākajiem dzīves standartiem? Kādas var būt mūsu stiprās puses un iespējas globālajā konkurencē? Kā kompensēt vājās puses un novērst iespējamos riskus?" Lai lasītājus nemaldina virsraksts, kurš vedina domāt, ka grāmata domāta galvenokārt informācijas tehnoloģiju speciālistiem. Patiesībā tā ir domāta plašam lasītāju lokam - ikvienam, kurš vēlas iedziļināties plašajā faktu materiālā gan par Latvijas, gan globālajām attīstības tendencēm, gan novērtēt mūsu valsts attīstību neatkarības gadu laikā. Informācijas sabiedrība ir tāda sabiedrība, kuru veido augsti izglītotu cilvēku kopiena un kur ekonomikas attīstība un dzīves līmeņa celšanās balstās "zināšanu ekonomikā", uzskata E. Karnītis. Jācer, ka grāmata būs impulss tālākām diskusijām ne tikai oficiālās valdības komisijās un darba grupās, bet arī sabiedrībā, un jau drīz parādīsies arī alternatīvi piedāvājumi un pamazām Latvija atradīs īsto ceļu gan pie saviem pilsoņiem, gan arī pasaulē.
Iestāja ES radījusi grūtības uzņēmējiem
NRA  07/07/04    41% Latvijas uzņēmumu vadītāju ir saskārušies ar papildu grūtībām, kas saistītas ar Latvijas dalību Eiropas Savienībā (ES), liecina Pareksa bankas aptauja. Savukārt 24% aptaujas dalībnieku uzskata - radušās papildu iespējas. Salīdzinoši ar pirmo ceturksni tā sauktais Pareksa indekss, kas savā ziņā atspoguļo valsts ekonomisko attīstību, šā gada otrajā ceturksnī krities par 0,29 punktiem, un tā vērtība ir 54,89.

Integrācija
Mazākumtautību skolas pasīvas 
reformas informatīvo kampaņu organizēšanā 
Dita Arāja, Diena  07/06/04    Sabiedrības integrācijas fonda (SIF) mazākumtautību izglītības reformas informēšanas konkursā izglītības iestāžu interese bijusi izcili niecīga, jo informēšanas kampaņai projekta pieteikumus iesniegušas un finansējumu nule saņēmušas tikai trīs skolas. Tā kā izlietota tikai septītā daļa konkursam atvēlētās naudas, SIF padome nolēmusi pieteikšanos pagarināt līdz 15.oktobrim. Integrācijas lietpratējiem nav vienota skaidrojuma mazākumtautību skolu pasivitātei. Viņi pieļauj gan to, ka skolas ir nogurušas no saceltās ažiotāžas, gan arī to, ka reformas pārmērīgā politizācija apgrūtina izglītības iestāžu aktivitātes. 
	Šogad skolu informēšanai atvēlēti 20 000 latu, taču trim iesniegtajiem projektiem iztērēti tikai Ls 2904. Projektā atbalstīti Daugavpils 3. un 10.vidusskolas un Sedas pilsētas domes projekti. Pērn identiskā konkursā iesniegts 21 projekts, atbalstīti 13, tam iztērējot 12 000 latu. 
	"Ņemot vērā saasināto jautājumu, kas jau politikas līmenī pacelts, un situācijā, kad skolēni un vecāki tiek izmantoti, lai organizētu protesta akcijas, varu viegli iedomāties, ka skolas direktoram varētu būt sarežģīti organizēt šāda tipa projektus," politiku kā galveno pasivitātes iemeslu min SIF direktors Nils Sakss. 
	Integrācijas ministrs Nils Muižnieks (LPP) uzskata, ka no politikas distancēties nav iespējams, un atgādina, ka skolas būs atbildīgas par reformas īstenošanu, "tādēļ labāk, lai vecāki būtu informēti, nekā dzīvotu stereotipu vai neinformētības varā". 
	Izglītības un zinātnes ministrijas integrācijas nodaļas vadītāja Evija Papule noraida politisko iemeslu, jo ir pārliecināta - skolām apnicis, ka viņu darbā jaucas no ārpuses: "Iespējams, tā ir atbildes reakcija, lai viņiem liek mieru." Skolās, kuru projekti atbalstīti, esot vismazāk problēmu. 
	Ieinteresētas projektos nav Rīgas skolas, kaut daļa no tām ir neapmierinātas ar reformu. SIF organizējis piecus informatīvos seminārus, un SIF direktors par konkursu īpaši stāstījis skolu pārvalžu vadītājiem, tomēr Rīgas domes izglītības, jaunatnes un sporta departamenta direktors Elmārs Vēbers (LSDSP) nav dzirdējis par šādu projektu iespēju. Viņš pieļauj, ka pavasarī skolas bija aizņemtas ar eksāmeniem, tāpēc nebija laika rakstīt projektus. 
	Tomēr N.Sakss uzskata, ka gaidāmais mācību gads ir kā radīts, lai izmantotu SIF naudu, skolēniem un vecākiem skaidrojot reformas norisi, jo, "kad reāli mācības notiek, rodas visvairāk jautājumu".
Štābistu fantāzijas lidojums
LETA  07/06/04    Neskatoties uz brīvdienām, kad skolās nenotiek mācības, Krievu skolu aizstāvības štābs arī vasaras mēnešos plāno vairākās aktivitātes, tajā skaitā ekskursijas un "štāb-mob" akcijas, kas, pēc štāba aktīvistu vārdiem, būs "asprātīgas un artistiskuma pilnas". Kā informēja štāba aktīvisti, līdz septembrim, kad ir ieplānots vispārējs skolu streiks, notiks vairākās protesta akcijas, kas izpaudīsies jaunās formās. Štāba aktīvists un Rīgas domnieks Genādijs Kotovs ("PCTVL") teica, ka brīvdienu laikā tiks rīkotas "ekskursijas - desanti", autobraucieni un "štāb - mob" akcijas, kuru mērķis būs panākt mazākumtautību izglītības reformas "iesaldēšanu", uzliekot moratoriju tās īstenošanai. Štāba aktīvisti uzsvēra, ka "štāb-mob" akcijas, "kurām būs raksturīga oriģinalitāte un asprātība", atšķirsies no pasaulē populārajām "flash mob" akcijām. "Atšķirībā no "flash mob" akcijām šeit dalībnieki būs pazīstami savā starpā un tos vienos protests pret izglītības reformu," skaidroja štāba aktīviste Kira Savčenko. 
	Pēc Savčenko vārdiem, viena no šādās akcijām kādreiz notika pie Izglītības un zinātnes ministrijas ēkas, kur pret izglītības reformu protestējošie jaunieši sāka mazgāt ministrijas ēkas logus. "Flash mob" akcija ir negaidīta cilvēku ierašanās iepriekš norunāta vietā un laikā. Parasti dalībnieki veic kādu iepriekš sarunātu aktivitāti un tad ātri izklīst. Šīm akcijām paraksti nav nekādu mērķu, tā ir savdabīga izklaide. Paziņojumi par to, kur un kad notiks kārtējā akcija, parasti tiek izplatīti internetā. Vasaras laikā ir ieplānotas arī "ekskursijas - desanti" pa Latvijas pilsētām - aptuveni 50 jauniešu, kuri būs tērpti kreklos ar uzrakstiem pret izglītības reformu, braukās pa Latvijas pilsētām, "lai cilvēki redzētu, ka štābs veic savas aktivitātes ne tikai Rīgā". Kotovs sacīja, ka šādas ekskursijas varētu notikt arī ārpus Latvijas, taču viņš nevēlējās par to runāt, norādot, ka "daži varētu mēģināt izjaukt šādus pasākumus ārpus Latvijas robežām".
Igaunija un Latvija paziņojušas 
par vienotu pieeju krievu integrācijai
LETA  07/06/04    Igaunijai un Latvijai ir vienāda nostāja jautājumā par krievvalodīgo nacionālo minoritāšu integrāciju abās valstīs, un tās gatavojas kopīgi aizstāvēt savu viedokli starptautiskā līmenī. Ar attiecīgiem paziņojumiem pirmdien, tiekoties Tallinā, nāca klajā Latvijas un Igaunijas parlamentu spīkeres Ingrīda Ūdre (ZZS) un Ene Ergma. 
	Kā aģentūrai "Rosbalt" paziņoja Igaunijas parlamenta Preses dienestā, spīkeres norādīja, ka abu valstu pārstāvji vairākkārt runājuši starptautiskajās organizācijās un ar citu valstu parlamentu pārstāvjiem un paskaidrojuši, ka Igaunijas un Latvijas politika nacionālo minoritāšu jomā pilnībā atbilst starptautiskajām prasībām. Ene Ergma uzsvēra, ka Igaunija saprot un pilnībā atbalsta Latvijas izdarītās izvēles nacionālo minoritāšu integrācijas jomā. 
	Parlamentu vadītājas arī paziņoja, ka Igaunijai un Latvijai kā Eiropas Savienības un NATO dalībvalstīm jāizstrādā un jāievieš jaunas efektīvas sadarbības formas, kas atbilst abu valstu jaunajam starptautiskajam statusam. 
	Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārā asambleja, kas pirmdien sāk savu darbu Edinburgā, pēc Krievijas iniciatīvas izskatīs rezolūcijas projektu par nacionālo minoritāšu stāvokli Latvijā un Igaunijā. 
	Dokumentā ietverts aicinājums Latvijas un Igaunijas nacionālajiem parlamentiem un valdībām "pieņemt visaptverošus likumus, kas aizliedz diskrimināciju pēc rases, ādas krāsas, valodas, reliģijas, dzimuma, nacionālās izcelsmes un citām pazīmēm izglītības, nodarbinātības un sociālās nodrošināšanas jomās". 
	Ūdre un Saeimas deputāti Ērika Zommere (TP), Jānis Reirs (JL), Pēteris Tabūns (TB/LNNK), Aleksejs Vidavskis (TSP) un Igors Solovjovs (LSP), kuri uzturas oficiālā vizītē Igaunijā, pirmdien tikušies arī ar šīs valsts premjeru Juhanu Partsu, kā arī ar Rigikogu Ārlietu komisijas un Eiropas lietu komisijas locekļiem un jaunajiem Eiroparlamenta deputātiem, kas ievēlēti no Igaunijas, informēja Saeimas Preses dienestā. 
	Sarunu laikā galvenā uzmanība veltīta jautājumiem, kas skar Latvijas un Igaunijas divpusējo attiecību padziļināšanas iespējas, parlamentāro sadarbību, sadarbību Eiropas Savienībā un reģionālos kontaktus. 
	Pārrunājot Latvijas un Igaunijas divpusējās attiecības, abu valstu pārstāvji uzsvēruši sasniegto ārpolitisko mērķu - integrācijas Eiropas Savienībā un NATO - nozīmi. Spriests, kā darbosies jaunā 25 valstu savienība un kā aizstāvēt savu valstu un reģiona intereses tajā.  
Cūcība Okupācijas muzejā
Latvijas Avīze  07/06/04  Krievu skolu "aizsardzības" štāba jaunieši aizgājuši uz Okupācijas muzeju izrādīties, apsēdušies barakā, sataisījuši lustīgus ģīmjus, nobildēti un avīzē "Vesti segodnja" ievietots foto ar politiski izaicinošu un provokatīvu parakstu "Latviešu nacionālistu sapnis - krievu skolēni barakā". 
	Muzeja darbinieki atminas, ka telefoniski pieteikta Igaunijas jauniešu grupa - ieradīsies jau pēc pusstundas un vajadzīgs ekskursiju vadītājs, kas stāstītu krievu valodā. 
	Izrādījies, ka jaunieši ir vietējie un stāstījumā par vēsturi negrib ieklausīties, lai izprastu, bet gan grib vairāk runāt paši, apstrīdēt muzeja darbinieka teikto, tīši saprast ačgārni un to demonstrēt. 
	Kā secinājusi muzeja direktore Gundega Michele, gidei uzdotie jautājumi izklausījušies nevis kā pašu jauniešu izdomāti, bet gan citu priekšā pateikti. 
	Tā, piemēram, jautājums no štābistu puses "Kas tad nu tā par okupāciju, ja Kārlis Ulmanis labprātīgi atdeva Latviju padomju varai?"
	Tautas ciešanu piemiņas muzejs nav vieta, kur pozēt lustīgai bildei. Bet instrukcijas, ko jautāt un kā uzvesties, visticamāk, izstrādājis kāds no krievu skolu "aizsardzības" štābistu politehnologiem, pēc atspoguļojuma avīzē "Vesti segodnja" spriežot, sadarbībā ar žurnālistiem. Tas neizbrīna. Ir krievu presē žurnālisti, kas pagājušogad pirms deportāciju upuru piemiņas dienas rakstīja, ka daži gan toreiz izvesti arī nepelnīti, tātad jāsaprot, ka visi pārējie - pelnīti... 
	Okupācijas muzejs ir izveidots par ārzemju latviešu ziedojumu līdzekļiem un arī uzturēts, pateicoties ziedojumiem un brīvprātīgam darbam, no Latvijas valsts tā uzturēšanai tikai komunālo maksājumu tiesa bijusi. Tāpēc tur izrādīta necienīga uzvedība ir reizē Latvijas tautai, valstij un daudzām ģimenēm demonstrēts morāls huligānisms un cilvēciska ķēzīšanās. 
	Izraēlā ebreju tautas ciešanu muzejā "Jad Vašem" nevienam neļautu necienīgi uzvesties. Tāpēc ka šī valsts iegulda lielus līdzekļus savas tautas vēstures pētīšanā, atgādināšanā visai pasaulei un ļoti asi reaģē uz jebkuru iespējamu tās pašcieņas aizskārumu. 
Kā novērtēja Okupācijas muzeja attīstības komitejas vadītājs Valters Nollendorfs, nu jau vairs nav runa tikai par to, ka štābisti mums grib diktēt par savām skolām un grib uztiept otru valodu valstī, bet tagad arī grib agresīvi uzspiest Latvijā PSRS laiku vēstures melus. 
	"Vesti segodnja" tieši tā arī uzbrūk Okupācijas muzejam, nekaunīgi vīzdegunīgi mudinot: "Iesim un diskutēsim ar muzeja gidiem, kuri upurē objektivitāti, iztopot ideoloģiskām nostādnēm." 
	Okupācijas muzeja idejas autors ASV vēsturnieks Paulis Lazda, jau veidojot muzeju, teica, ka okupācija izpaudās dažādi un okupācijas sekas prātos vēl ilgi būs jūtamas. 
	Vēsturi mācot, vienlaikus ir jāaudzina patriotisms. Daža skola patiešām to dara un audzēkņi šo piederīguma sajūtu Latvijai cenšas nodot arī saviem vecākiem. Tur, kur klasē ir viens štābistu samusināts skolēns, bet skolā strādā valstij lojāla un patriotiski noskaņota skolas vadība un klases audzinātāja, bērns galu galā uz štābistu pasākumiem neaiziet. Bet citā gan štābistu vairāk, gan ir bijusi izglītības darbinieku nolaidība, paviršība, slinkums, augstprātība kā Latvijas vēstures mācīšanā, tā visā audzināšanas darbā. Skolotāji uz Okupācijas muzeju nav aizveduši, tagad ved štābisti un māca ņirgāties.
	Štābistu ekskursanti uzdāvinājuši Okupācijas muzejam savus kreklus ar uzrakstiem "Krievu skolai būt!" ar norādi, lai ierīkojot īpašu ekspozīciju. Jā, tie noderētu ekspozīcijai par to, ka 1991. gadā ir beigusies faktiskā okupācija, bet garīgās okupācijas sekas turpinās. Štābistu bezkaunības, manipulācijas un agresīvie draudi, piemēram, "Ko smaidāt? Nesmaidiet, kalašņikovi mums jau sagatavoti" (tos pagājšnedēļ kā štābistu sanāksmē dzirdētus atstāstīja izglītības ministra padomnieks), ir šis garīgās okupācijas turpinājums.

Kultūra
Kultūras aicinājumi nedēļas nogalē
NRA  07/03/04      Šodien Siguldas pilsdrupas pieskandēs Imanta Kalniņa mūzika. Bauskā notiek senās mūzikas festivāls, Rīgā skanēs ritmiskās mūzikas festivāls Rīgas ritmi, dvēseli veldzēt var doties vēl uz vairākām Latvijas pilsētām. Kam dūša ir mērot tālākus attālumus, var braukt arī uz Tallinu, kur notiek Igaunijas dziesmu un deju svētki. 
	Iespējams, ka šogad Imantdienās iztiks bez peļķēm un lietus netraucēs baudīt tautā plaši iemīlēto Imanta Kalniņa mūziku, jo gaišumu sola sinoptiķi. Slapjums gan nekad nav bijis šķērslis uz komponista gada koncertu atbraukt daudziem cilvēkiem no visām Latvijas malām. Koncerts sāksies septiņos vakarā un notiks trīs daļās. Pirmajā daļā paredzēts I. Kalniņa jaunā albuma Vēl viens putnu dārzs pirmatskaņojums, trešajā - noslēguma daļā - kā jau ierasts, muzicēs grupa Menuets. Koncertā piedalīsies arī grupas Turaidas Roze, Autobuss debesīs, Liepājas bigbends diriģenta Jēkaba Ozoliņa vadībā, kā arī Uģis Roze, Līga Priede, Ginta Mahte, Paula Ķiete, Marts Kristiāns Kalniņš un, protams, pats komponists. 
	Ar koncertu Bauskas pilī aizsākas desmitais starptautiskais Senās mūzikas festivāls. Divos sāksies muzikāls dievkalpojums Bauskas evaņģēliski luteriskajā baznīcā, tad svētku gājies uz Bauskas pili. No četriem līdz pat pusnaktij norisināsies svinības, tajā būs arī iluzionisti, aktieri un mīmi. 
	Visu dienu aicina viduslaiku gadatirgus. Vakars noslēgsies ar uguņošanu un Bauskas pils spoku. 
	Kuldīgas rajonā nedēļas nogalē varēs baudīt starptautisko burdona festivālu. Burdons sakņojas jau pirmskristietisma kultūrā un vēl šodien ir sastopams Eiropā - Balkānos, Ziemeļkaukāzā, Ziemeļgrieķijā, Rietumdienvidkrievijā un Ziemeļukrainā. Burdona dziedājumi raksturīgi Lejaskurzemei, suitu novadam un Ziemeļlatgalei. Burdons sevišķi raksturīga pavasara - rotāšanas, gavilēšanas - un vasaras svētku tradīcijām. Ar koncertiem vairākās vietās šodien turpinās uzstāties džeza zvaigznes festivālā Rīgas ritmi. Savukārt Madonā nedēļas nogalē būs otrais starptautiskais saksofonu kvarteta festivāls. Ogrē šodien norisināsies Ogres mūzikas svētku koncerts, Ventspils Nikolaja evaņģēliski luteriskajā baznīcā rīt būs garīgās mūzikas koncerts ar Hendeļa oratoriju Mesija. Savukārt Talsos nedēļas nogalē ir pilsētas svētki, bet Liepājas pilsētas laukumos un Pablo bruģī norisināsies Līvu alus dziesmu svētki.
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  07/06/04    Studijā Artelis Vecrīgā, Laipu ielā 8, vakar atklāja jauno keramiķu izstādi Sāls. Ar Kultūrkapitāla fonda atbalstu mācību gada beigās studija Artelis četrās Latvijas mākslas vidusskolās izsludināja konkursu keramiķiem, kura uzvarētāji 10 dienas strādāja Artelī Rīgā. Sešu jauno Rīgas, Rēzeknes un Liepājas keramiķu darbi ir izstādē.
	Galerijā Bonhans.S šodien atklāj Etijas Gorbantes grafiku izstādi - debiju Rietumu robežas šarms. Māksliniece nāk no Ventspils, bet jau 13 gadu ir liepājniece, mākslas vēstures un vizuālās mākslas pasniedzēja. E. Gorbantes zīmējumi ir atraktīvi un krāsaini.
	Mencendorfa namā 7. jūlijā atklās Stikla mākslas un studiju centra darbu izstādi. Reizi gadā četras mākslinieces - Inguna Audere, Ilze Dūdiņa, Vineta Groza un Anitra Bērziņa - pārskata darbnīcas krājumus un rāda to, kas palicis ārpus citām ekspozīcijām.
	Basteja pasāžā 7. jūlijā atklās Berlīnē strādājošās latviešu mākslinieces Ilzes Orinskas darbu izstādi Sirdslietas. Izstādei sagatavota konceptuāla kolekcija (glezniecība, slaidi, fotogrāfijas), kurā atklājas sirdslietu, sirds dzimtenē, ainavas priekš sirds utt. daudznozīmīgās spēles. Papildu izteiksmību iegūs jautājums par glezniecības īstumu. Izstādi organizē jaunais Mākslas fonda projekts VV galerija, kuras kurators ir Vilnis Vējš.
	Rīgas domes pirmā stāva vestibilā 8. jūlijā atklās arhitekta Uģa Šēnberga projektu izstādi. Izstādē būs aplūkojami projektēšanas biroja SIA Uģis Šēnbergs, arhitekts projekti Rīgā: darījumu centrs dzīvojamā māja Centra nams, Rīgas Centrāltirgus dārzeņu paviljona realizācija 2000. gadā, Šampēteris - privātmāju rajons Rīgā, Vissvētākās Trīsvienības Romas katoļu baznīca Rīgā, Purvciemā, teritorijas pie Zunda kanāla detālplānojums un citi projekti. 
	Galerijā Mākslas dārzs 8. jūlijā atklās J. Rozentāla Rīgas mākslas (JRRMV) vidusskolas diplomdarbu izstādi. JRRMV ir vienīgā vidējās izglītības mācību iestāde Latvijā, kur iespējams apgūt mākslinieka profesiju. Rozīšu privilēģija ir iespēja apgūt akadēmiskos mākslas veidus: zīmēšanu, kompozīciju un mākslinieka īpašo māku redzēt pasauli un, papildinot ar savām emocijām, atveidot to. Tikai 8. jūlijā pēc plkst. 17 būs apskatāmi arī multimediju diplomdarbi.
	9. jūlijā Valsts Mākslas muzeja Mazajā zālē atklās Lidijas Dombrovskas-Larsenas izstādi Gara ziedi. L. Dombrovska-Larsena (1925) ir trimdas latviešu māksliniece. Personālizstādē aplūkojama daļa no 30 gleznām, ko māksliniece 2003. gadā dāvinājusi Valsts Mākslas muzejam. Tie atspoguļo mākslinieces radošo attīstību abstraktā ekspresionisma stilistikā vairāk nekā 50 gados - no studiju gadiem līdz mūsdienām. 
	Rīgas galerijā no 9. jūlija būs apskatāma Kurzemes princeses Elizabetes Bīronas personālizstāde Prieks un ciešanas. Elizabete Bīrona gleznās, galvenokārt portretos, rāda reālisma labākās tradīcijas, retumis veicot eksperimentus - ar eļļas vai akrila krāsām gleznojot kompozīcijas uz dzelzs plātnēm. Šā gada sākumā Elizabete Bīrona apciemoja Rundāles pils muzeja direktoru Imantu Lancmani, lai gleznotu viņa portretu, kas būs aplūkojams izstādē. Elizabete Bīrona kopš 60. gadiem pazīstama kā glezniecības restauratore Minhenē. 1967. gadā apprecējusies ar princi Ernstu Johanu Bīronu, glezno kopš 1985. gada, ir zināma kā portreta un figurālās glezniecības spilgta pārstāve. 
	Liepājas Okupācijas muzejā no 10. jūlija aplūkojama Vijas Bernātes un Artas Dumpes izstāde Retrospekcija. Vijas Bernātes darbu pamatā ir mūžsenā attiecība starp cilvēku un ārpasauli, kas metaforiski saskaras šķietami vienkāršās tēmās: māte un bērns, tautasdziesma, Bībeles tēma, vecpilsēta, ziedi. Tēlniece Arta Dumpe pārsvarā veido apjomīgus figurālus darbus.
	Galerijā Noass izstāde Sapņu sala. Izstādes koncepcija rada intīmāku un personiskāku vēstījumu nekā lielo starptautisko izstāžu sociālie piedāvājumi. Izstādē piedalās četrpadsmit autoru, arī pasaulē pazīstamais videomākslinieks Bils Vaiola (ASV), igauņu māksliniece Ennelisa Sempere, latviešu izcelsmes kanādiete Laura Kikauka, Latvijas mākslinieki Ilmārs Blumbergs, Ēriks Božis, Kristaps Epners un Monika Pormale.

Citas ziņas
Kur spēlēs Latvijas izlases futbolisti? 
Diena  06/04/04    Jau Eiropas čempionāta grupas turnīra spēļu laikā par Latvijas futbolistiem interesi sāka izrādīt citvalstu klubi. Drīz pēc tam parādījās ziņas, ka Andreju Rubinu un Igoru Stepanovu savā komandā gribētu redzēt Bernds Šusters, kas tagad trenē Levante. Levante šajā sezonā spēlēs Spānijas spēcīgāko komandu pulkā La Liga. Tiesa, Shinnik, kurā spēlē Rubins, pagaidām noliedz ziņas par mūsu futbolista pārcelšanos uz Spāniju. Andrejs Prohorenkovs, kuru pašreizējais klubs Maccabi (Telaviva) esot gatavs pārdot par 700 000 eiro, tikpat labi varētu nokļūt Maskavas Dinamo (Krievija), kā 1.FC Nuernberg vai 1.FC Koeln (Vācija). Komandu labprāt mainītu Juris Laizāns, kas līdz šim nav ticis pie spēlēšanas CSKA pamatsastāvā. 
	Interesi par mūsu izlases pussargu izrāda cits Krievijas klubs Rotor, kurā gan nupat nomainījies galvenais treneris. Brīvo aģentu statusā ir Vitālijs Astafjevs un Andrejs Štolcers. Izlases kapteiņa lielākais mīnuss ir gadu nasta (33), taču ir klubi, kuriem akūti nepieciešams stabils pussargs, kas spējīgs veikt lielu darba apjomu. "Lielāka aktivitāte spēlētāju tirgū sāksies pēc Eiropas čempionāta. Tad vispirms tiks nosmelts "krējums", kā arī brīvie aģenti, tāpēc droši var prognozēt, ka drīzumā savu komandu atradīs Igors Stepanovs, kuru vairs nesaista līgumattiecības ar Arsenal. Tad būs kārta arī pārējiem, un nevar izslēgt, ka vairāki Latvijas izlases spēlētāji karjeru turpinās citos klubos. Ja, teiksim, Tottenham būs vajadzīgs labs vārtsargs, izvēle var krist arī uz Aleksandru Koļinko. Angļiem vairs nebūs jābrauc uz Rostovu, lai pavērotu Koļinko spēli. Portugālē visi redzēja, ko viņš var. To pašu var teikt par Māri Verpakovski. Svarīgi, ka izlases spēlētāji ir nonākuši aģentu blociņos un turpmāko izšķirs klubu vajadzības un materiālās iespējas. Nevar noliegt, ka par spēlētājiem, kam ir līgumi, klubi vēlēsies kompensāciju un pēc Eiropas čempionāta visu Latvijas futbolistu vērtība ir augusi. Vēl vairāk - vilinošu piedāvājumu ir saņēmis arī viens no Skonto menedžeriem. Tas arī ir apliecinājums mūsu darba kvalitātei."
Latvijas iedzīvotāji 
alkohola patēriņa ziņā sasnieguši rekordu
BNS  07/03/04     Pērn Latvijas iedzīvotāji izdzēruši gandrīz astoņus litrus absolūtā alkohola, kas ir lielākais rādītājs pēdējo deviņu gadu laikā, liecina Narkoloģijas valsts aģentūras (NVA) apkopotā informācija par 2003.gadu. 
	Pēc Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) datiem, pērn katrs Latvijas iedzīvotājs vidēji izdzēra 7,9 litrus alkohola, 2002.gadā - gandrīz septiņus litrus, bet 1995.gadā - vairāk nekā septiņus litrus. 
	Sadalot izdzertā alkohola daudzumu uz iedzīvotājiem, kuri ir vecāki par 15 gadiem, grādīgās dziras patēriņš uz vienu cilvēku ir 9,4 litri, kas ir par litru vairāk nekā aizpērn. Pēdējo desmit gadu laikā tikai 1994.gadā šis rādītājs bija mazliet lielāks - 9,5 litri uz iedzīvotāju. 
	Pagājušajā gadā visvairāk iedzīvotāji dzēruši alu - gandrīz 64 litrus. Šī alkoholiskā dzēriena patēriņš ik gadu pieaug - 2002.gadā viens iedzīvotājs izdzēris gandrīz 60, 2001.gadā - gandrīz 45 un 2000.gadā - vairāk nekā 40 litru alus. 
	Nedaudz palielinājies arī vīna un šampanieša patēriņš. Pērn katrs iedzīvotājs izdzēra gandrīz 11, bet aizpērn - vairāk nekā deviņus litrus šampanieša un vīna. 
	Būtiski nav mainījies izdzertā konjaka un brendija daudzums - pērn 1,5 litri, bet gadu iepriekš - 1,6 litri. 
CSP datos atzīmēts, ka salīdzinājumā ar 2002.gadu par vairāk nekā litru palielinājies degvīna patēriņš, sasniedzot 8,3 litrus. 
	Nemainīgs pēdējo divu gadu laikā palicis mazalkoholisko kokteiļu patēriņš - viens litrs uz iedzīvotāju. 
	NVA norāda, ka daudz cilvēku - 237 - gan pērn, gan aizpērn gājuši bojā nelaimes gadījumos un citos incidentos, kurus izraisījusi alkohola lietošana. 
	Savukārt 600 cilvēku pagājušogad miruši ar hronisku alkoholismu un ar to saistītām slimībām, bet gadu iepriekš - 613. 
	Nedaudz pieaudzis mirušo skaits no saindēšanās ar alkoholu - 2003.gadā - 188, bet gadu iepriekš - 176. 
Ar svētbrīdi piemin Baigā gada upurus
NRA  07/07/04    Ar svētbrīdi Meža kapos pie Baltajiem krustiem vakar pieminēti vairāk nekā 120 Baigajā gadā nomocītie komunistiskā terora upuri. Sapulcējušies bija apmēram pussimts, lielākoties vecāka gadagājuma cilvēku, novēroja LETA. Okupācijas muzeja direktore Gundega Michele teica ievadvārdus par vēsturiskajiem notikumiem 1941. gada jūnija beigās un jūlija sākumā. Arī mācītājs Guntis Kalme pēc īsa svētbrīža un lūgšanas pievērsās atmiņām par tām zvērībām, kuras "boļševistiskajam režīmam nekad netiks piedotas ne Dieva, ne cilvēku priekšā". Baigā gada upurus savā uzrunā apcerēja arī dzejniece Anda Līce. Par Balto krustu kapulauku vēsturi pastāstīja vēsturnieks Richards Pētersons un pētnieks Jānis Rivars.