K a s   j a u n s	
Nr. 354:   2004.g. 24.- 30.jūnijs	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Savienibā

Muižniece: Bažas par federālismu ir pārspīlētas
LETA  06/24/04    Eiropas Savienības (ES) konstitucionālais līgums iezīmē savienības attīstības plānu un parāda, kādas dalībvalstīm ir iespējas pieņemt vai apstrīdēt lēmumus, kā arī panākt kompromisu, sacīja tieslietu ministre Vineta Muižniece. 
	Pēc ministres teiktā, svarīgi ir, lai konstitūcijā būtu redzamas ES virzības iezīmes un attieksme pret visām Eiropas valstīm. 
	Muižniece ir vienisprātis ar ārlietu ministru un Valsts prezidenti, kuri iepriekš uzsvēruši, ka konstitucionālais līgums ir labāks par iepriekšējiem ES līgumiem. Viņa tomēr uzsver, ka dokuments vēl sīki jāizpēta. 
	Kā sacīja Muižniece, pats svarīgākais - lai ES veidotos kā vienots kopums, bet lai tā neveidotos uz federālisma principiem, kurus Latvija neatbalsta. Viņa uzskata, ka bažas par konstitūcijā pavīdošajām federālisma tendencēm ir pārspīlētas. "Mēs ejam tajā virzienā, kas pieņemams Latvijai," sacīja politiķe. 
	Pēc ministres domām, nepieciešama plaša konstitūcijas apspriešana sabiedrībā - jāuzklausa arī ekspertu viedokļi un šim tekstam jābūt pieejamam katram Latvijas iedzīvotājam, lai tas "varētu izlasīt un izteikt viedokli, kādas rodas idejas par ES attīstības iespējām". 
	Muižniece atgādināja, ka šobrīd "galēji lēmumi par referendumu nav pieņemti". Viņas pārstāvētā Tautas partija uzskatījusi, ka par referenduma nepieciešamību var lemt, kad zināms teksts un tā nosacījumi. Ministre uzskata, ka katrai partijai būtu vērts veikt "domu analīzi" īpašā konferencē, kur tiktu darīts zināms partiju viedoklis par nostādnēm saistībā ar ES konstitūciju. 
	Arī TP šādu izvērtēšanas konferenci grasās rīkot, iespējams, rudenī. 

ES komisārs atbalsta 
jauno dalībvalstu pozīciju nodokļu jautājumos 
LETA  06/28/04    Eiropas komisārs Frics Bolkenšteins neatbalsta kritiku, kas vērsta pret Eiropas Savienības (ES) jauno dalībvalstu zemajām nodokļu likmēm.
	Eiropas iekšējā tirgus, nodokļu un muitas komisārs Bolkenšteins, pirmdien uzturoties vizītē Igaunijā, izteicās, ka nodokļi "vecajās" ES valstīs ir pārāk augsti un tām tie ir jāpazemina, nevis jāpieprasa jaunajām dalībvalstīm nodokļus paaugstināt.
	"Es nedomāju darīt to, ko man nosūtītajā vēstulē pieprasa Vācijas kanclers Gerhards Šrēders un Francijas premjerministrs Žans Pjērs Rafarēns, tas ir, ieviest ES minimālo 15-20% peļņas nodokļa likmi," teica Bolkenšteins.
	"Es uzskatu, ka šāda pieeja ir nepareiza un tā mazinās ES konkurētspēju. Igaunijai jābūt brīvībai attīstīties tik ātri, cik vien iespējams, jo, attīstoties ar pašreizējo ātrumu, Igaunija var panākt pašreizējās ["vecās"] dalībvalstis 20 gadu laikā," viņš uzsvēra.
	Komentējot izteiktos draudus, ka vecās ES dalībvalstis varētu ierobežot atbalstu no strukturālajiem fondiem, ja jaunās dalībvalstis turpinās "nodokļu dempingu", Bolkenšteins norādīja, ka šāds lēmums prasa vienprātību, tas ir, visu 25 dalībvalstu atbalstu, kas nav reālistiski. Viņš piebilda, ka Vācijas un Francijas vēlme panākt visu 25 dalībvalstu atbalstu peļņas nodokļa harmonizācijai arī ir nereālistiska.
	"Uzskatu, ka Igaunijai vēl ilgi būs tiesības saglabāt savus nodokļus tik augstus, cik tā vēlas," teica Bolkenšteins.
	Bolkenšteins, kurš šomēnes devies visu jauno ES dalībvalstu apmeklējumos, norādīja, ka viņš ir apmierināts ar Igaunijas priekšdarbiem pirms iestāšanās ES. Viņš uzsvēra, ka tikai dažās jomās, piemēram, apdrošināšanā bija problēmas. "Lielākā daļa darba ES likumu pārņemšanā ir padarīta," atzina Bolkenšteins.
	Jautājums par uzņēmumu ienākuma nodokli paplašinātajā ES jau ir radījis asas domstarpības un izveidojis divas pretējas nometnes. Šobrīd daudzām jaunajām ES valstīm ir ļoti zemas nodokļa likmes. Igaunijā reinvestētā peļņa vispār netiek aplikta ar nodokli, Latvijā, Lietuvā un Kiprā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir 15% un Polijā - 19%, padarot šīs valstis pievilcīgākas ārvalstu investoriem.
	Tai pašā laikā Francijā un Vācijā nodokļa likmes ir aptuveni 35% un 40%, un šīs valstis satrauc iespējamā investīciju aizplūšana uz jaunajām ES dalībvalstīm. Francija, Vācija un Zviedrija jau ir paziņojušas, ka vēlas vienotas minimālās uzņēmumu ienākuma likmes ieviešanu.
	Gan Vācijas kanclers Gerhards Šrēders, gan Zviedrijas premjerministrs Jērans Pēršons ir kritizējuši jaunās ES valstis par nodokļu pazemināšanu, nosaucot to par negodīgu nodokļu konkurenci.
	Tai pašā laikā jaunās ES dalībnieces atbalsta tādas valstis kā Īrija un Lielbritānija. Īrijai pašai izdevās panākt strauju ekonomikas pieaugumu, pateicoties zemam uzņēmumu ienākuma nodoklim. 
Eiroparlamentā Latviju 
pārstāvēs prognozētie kandidāti
LETA  06/29/04    Eiroparlamenta deputātu mandātus ieguvuši tie deviņi Latvijas pārstāvji, kuru ievēlēšana tika prognozēta drīz pēc vēlēšanu provizorisko rezultātu paziņošanas, liecina aģentūras LETA rīcībā esoša no neoficiāliem, bet drošiem avotiem iegūta informācija.
	Jau ziņots, ka Eiroparlamentā Latviju pārstāvēs četri apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK), divi "Jaunā laika" (JL) un viens apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL), Tautas partijas (TP) un "Latvijas ceļa" (LC) deputāts.
	TB/LNNK Eiroparlamentā pārstāvēs partijas vēlēšanu lokomotīves, bijušie ministri, pašreizējie Saeimas deputāti Guntars Krasts, Roberts Zīle un Ģirts Valdis Kristovskis, kā arī Rīgas domes deputāte Inese Vaidere.
	No JL saraksta ievēlēts bijušais finanšu ministrs, JL Saeimas frakcijas deputāts Valdis Dombrovskis un bijušais Saeimas deputāts Aldis Kušķis.
	Gan PCTVL, gan TP, gan LC Eiroparlamentā pārstāvēs attiecīgi Tatjana Ždanoka, ārlietu ministrs Rihards Pīks un Georgs Andrejevs.
	Jau ziņots, ka Eiroparlamenta vēlēšanu rezultātus CVK apstiprinās rīt, 30.jūnijā, kad arī oficiāli tiks nosaukti no Latvijas ievēlēto deviņu deputātu vārdi. 

Gribīgo koalīcijā

Līgonakts 44 grādu karstumā 
Atis Klimovičs Ziemeļkaukāzā, Diena  06/25/04    Gandrīz tāpat kā visi pārējie Latvijas iedzīvotāji, kas beidzot varēja priecāties par bezlietus Līgonakti, arī Irākā izvietotie mūsu valsts karavīri bija pasargāti no šādiem dabas untumiem, ja vien neņem vērā patlaban šeit valdošo karstumu, kas dienas laikā ēnā novietotu termometra stabiņu uzkarsē līdz 42-44 grādiem pēc Celsija. Neraugoties uz to, Līgovakaram tuvojoties, vairāk nekā simts Latvijas bruņoto spēku karavīru un virsnieku, kas izvietoti koalīcijas spēku bāzē Hillā četru kilometru attāluma no vēsturiskās Bābeles drupām un kuri jau pēc aptuveni desmit dienām beigs savu "karsto" misiju, tieši drīzās aizbraukšanas dēļ bija svētkiem atbilstošs noskaņojums. Viss pārējais bija tāpat kā vairākumam citu Latvijas iedzīvotāju - alus, dažas Heineken skārdenes katram, jāņugunis, kas tika izveidotas no diviem milzu dzelzs grila katliem, populāru Latvijas dziedātāju dziesmu ieraksti un, protams, pašā vakarā vēl arī futbols Latvija - Nīderlande. Nakts tumsa šeit iestājas ātri, un jau ap deviņiem debesis rotāja daudzas zvaigznes un vasaras īsās nakts pavadonis dzeltenspožais mēness. Lai gan jau kopš jūnija sākuma šo koalīcijas spēku nometni nav traucējuši pēkšņi uzbrukumi nakts laikā, un dažs no karavīriem izteica varbūtību, ka tādēļ tas varot gadīties tieši Līgonaktī, rītu paši izturīgākie karavīri sagaidīja bez trauksmes signāla. 
	Pirmie skaļākie izsaucieni bija dzirdami šeit nedaudz pirms pusnakts pēc vietējā laika, kad pēc bīstama nīderlandiešu uzbrucēja izgājiena mūsu vārtus nosargāja Koļinko. 
	Rezultāts, kā zināms, nebija patīkams, jau pirmajam puslaikam beidzoties, tomēr daudzi vēl ticēja, ka arī šoreiz iespējams neliels futbola pārsteigums. Debesīs vēl futbola spēles laikā aizvijās dažas sārti iekrāsotās kalašņikova lodes. 
	Šeit izvietotā Latvijas NBS pirmā kājnieku bataljona trešajam vadam Jāņu diena iesākās ar šajā sešus mēnešus ilgajā misijā pēdējo konvoju uz Bagdādi. Ņemot vērā, ka beidzamajā laikā par karstāko teritoriju Irākā, kur notiek islāmistu kaujinieku uzbrukumi, ir kļuvusi tieši galvaspilsēta, šāds brauciens, protams, ir saistīts ar paaugstinātu risku. Seržants Aigars Kūms no Saldus pastāstīja, ka pilnīgi drošas vietas patlaban neesot nekur - nedz karavīriem, kas dodas konvojos, pavadīdami cilvēkus vai kravas, nedz arī tiem, kas atrodas kontrolposteņos uz autoceļiem, un tāpat arī tiem, kas atpūšas aiz savas nometnes sienām. Mūsu karavīri apgalvo, ka viņus noteikti esot glābis tas, ka šo islāmistu karotāju lielākā daļa nemākot izmantot savus ieročus, šaujot neprecīzi. Kopumā tomēr uzbrukumu skaits, ja salīdzina ar pašu karstāko sadursmju laiku aprīlī, esot ievērojami samazinājies. 
	Savā beidzamajā šīs misijas braucienā uz Bagdādi mūsu karavīri pavadījuši septiņus sagūstītus irākiešus, kurus apcietinājusi poļu vadītā daudznacionāla divīzija. Bez viņiem mūsu karavīri arī nodrošinājuši apsardzību virsnieku grupai, kura devās no Bābeles uz Bagdādi dažādu pienākumu veikšanai. Pēcpusdienā atgriežamies daudznacionālās divīzijas spēku štābā Bābelē, šķērsojuši visai zaļu un auglīgu teritoriju, kur uz ceļa redzamas gandrīz vai vienīgi koalīcijas spēku automašīnas un bruņutehnika. Šis ceļš irākiešu civiliedzīvotājiem ticis slēgts pēc tam, kad aprīli ceļa posmā līdz Bagdādei nemiernieki uzspridzinājuši vairākus tiltus. Līdz ar to šis ceļš ticis slēgts un latviešu karavīri saņēmuši papildu uzdevumu - apsargāt atjaunotos tiltus.
	Kopš 1996.gada, kad Latvija nosūtīja savus karavīrus pirmajā starptautiskajā misija, šī bijusi pati smagākā, kurā viņi nokļuvuši īstā karadarbībā. Kā zināms, tieši šīs misijas laikā gāja bojā pirmais Latvijas sapieris virsleitnants Olafs Baumanis. Nopietniem uzbrukumiem pakļauti visi virsleitnanta Sandra Gaugera vadītie pirmā kājnieku bataljona otrās rotas karavīri. "Es neticu tam, ka te var izdoties kaut kas labs. Var būt, ka tieši šeit mūsu atbildības zonā situācija nav tik dramatiska, bet kopumā tā ir kļuvusi sliktāka. Ticēt nav iespējams nevienam irākietim, nevienai no tām vietējām amatpersonām, ar kurām mums šeit ir bijusi darīšana. Pirmajos divos mēnešos - janvārī un februāri bija saskatāms kaut kāds progress, šķita, ka mūsu darbs dod rezultātus, bet tad sākās aprīļa kaujas, un tas viss tika iznīcināts," Dienai stāstīja virsleitnants. Šajos sešos mēnešos rotas komandieris daudz kontaktējies ar irākiešiem un viņus centies iepazīt. Vislielākais ļaunums, pēc viņa domām, esot vietējo iedzīvotāju izglītības trūkums un pakļaušanās cilšu jeb vietējo klanu līderiem. Koalīcijas spēku dažāda ranga komandieriem esot grūti uzturēt vienlīdz labas attiecības ar visiem savas pakļautības teritorijā esošajiem autoritatīvākajiem cilvēkiem. Tā kā koalīcijas spēku vienības piedalās arī atjaunošanas darbos, tās saņemot prāvus naudas līdzekļus, kas tiek izlietoti dažādu objektu būvniecībai un atjaunošanai. Cīņā par tiesībām izpildīt pasūtījumu un iegūt naudas līdzekļus piedalās vietējie uzņēmēji, bet labākos no viņu vidus nosaka koalīcijas spēku komandieri. Nereti zaudētāji izrādot savu neizpratni un nepatiku par, viņuprāt, netaisnīgajiem lēmumiem. Uz jautājumu, ko virsleitnants darīs, atgriezies mājās, viņš atbild, ka esot noilgojies pēc atpūtas.

Prezidente pateicas 
ASV kongresmeņiem par atbalstu
NRA  06/28/04    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga sestdien Jūrmalas rezidencē tikās ar ASV Kongresa delegāciju. Valsts prezidente, uzrunājot viesus, pateicās par sabiedroto sniegto atbalstu, kas veicinājis Latvijas straujo attīstību pēc neatkarības atgūšanas.
	Sešu kongresmeņu delegāciju vadīja trešais ietekmīgākais ASV Pārstāvju palātas loceklis Rojs Blants. Uzrunājot kongresmeņus, Valsts prezidente atzīmēja, ka Latvijas straujā attīstība pēc neatkarības atgūšanas ir veiksmes stāsts un to ir bijis iespējams sasniegt, arī pateicoties sabiedroto atbalstam, Neatkarīgo informēja Valsts prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga. Paužot atzinību ASV Kongresam par sniegto atbalstu Latvijai ceļā uz NATO, prezidente atzīmēja, ka Latvijai arvien būs būtiskas transatlantiskās saites, un valsts, dodot savu ieguldījumu NATO darbībā, būtu gatava uzņemt alianses galotņu sanāksmi Rīgā 2006. gadā. R. Blants atzinīgi novērtēja Latvijas vēlmi būt aktīvai alianses dalībniecei, iesaistoties NATO nākotnes veidošanā. Kongresmenis izteica pateicību Latvijai par lielisko darbību miera nodrošināšanas misijā Irākā.
Uz Irāku dodas vēl astoņi karavīri
NRA  06/28/04    Miera uzturēšanas misijā Irākā dien pieci Jāņi no Latvijas, kas kopā ar pārējiem Persijas līča reģionā dienošajiem latviešu karavīriem vakar saņēma Līgosvētku sūtījumu no dzimtenes - ozollapu vainagus un cienastu.
	Jūnija beigās un jūlija sākumā notiek starptautiskās miera nodrošināšanas operācijas Irākā Latvijas kontingenta karavīru rotācija. 26. jūnijā uz Irāku pavadīja astoņus štāba virsniekus. Pavadīšanas ceremonijā piedalījās un ceļamaizi pasniedza arī Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris viceadmirālis Gaidis Andrejs Zeibots. Starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Irākā pašlaik piedalās 114 Latvijas kontingenta karavīri. Viņu komandiera pienākumus turpmāk pildīs Starptautiskās koalīcijas Polijas vadīto daudznacionālo stabilizācijas spēku divīzijas štāba virsnieks majors Ēriks Naglis. Mobilo strēlnieku mācību centra Ādažos preses virsnieks kapteinis Normunds Stafeckis informēja, ka Jāņi un visi pārējie Latvijas NBS karavīri, kas dien Irākā, saņēmuši 50 kilogramus Jāņu siera, ko dāvina Rīgas Stradiņa universitāte.
NATO sammitā balss arī Latvijai 
Diena  06/28/04    Pirms galvenās sanāksmes NATO ģenerālsekretārs Jāps de Hops Shefers un viņa sieva Dženīna apmeklēja Turcijas karaflotes kuģi Bosfora šaurumā.
	NATO atbalsts miera nodrošināšanai Irākā, misijas paplašināšana Afganistānā un izmaiņas līdzdalībā miera uzturēšanā Balkānos ir galvenie jautājumi, par kuriem pirmdien un otrdien Turcijas lielākajā pilsētā Stambulā īpaši stingras drošības apstākļos spriedīs NATO valstu vadītāji. Viņu vidū pirmo reizi piedalās septiņas 2002.gadā sanāksmē Prāgā uzaicinātās un šogad aliansē uzņemtās valstis, to skaitā Latvija.
	"Tas ir milzīgs pavērsiens Eiropas un pasaules vēsturē," Valsts prezidente Vaira Vīķe- Freiberga sanāksmes priekšvakarā raksturoja NATO paplašināšanu, kas arī Latvijai tagad dod pilnas balsstiesības lemt par līdzdalību miera nodrošināšanā alianses sastāvā.
	Sanāksmē tiks apspriesti NATO uzdevumi drošības nostiprināšanā pasaulē un alianses pārveidošana atbilstīgi laikmeta prasībām. Svarīgākie lēmumi, par kuriem pirms galotņu tikšanās raisījās lielākās diskusijas, būs par NATO misijas paplašināšanu Afganistānā, kā arī par NATO atbalstu Irākas valdībai, par ko sanāksmes priekšvakarā sestdien Īrijā vienojās arī ASV un Eiropas Savienība. Svētdien ASV vēstnieks Nikolass Bērnss apliecināja, ka pirmdien NATO pieņems lēmumu uzņemties Irākas drošības spēku apmācību, bet NATO ģenerālsekretārs Jāps de Hops Shefers pauda pārliecību, ka alianse nolems palielināt klātbūtni Afganistānā.
	NATO palīdzība Irākas valdībai izpaudīsies kā Irākas drošības spēku (armijas, policijas, robežsardzes) apmācība, ko aliansei lūdzis Irākas valdības vadītājs Ijāds Alavi. Pret NATO karaspēka sūtīšanu uz Irāku iebilst atsevišķas alianses valstis, pirmām kārtām Francija un Vācija. Šīs abas valstis vēl piektdien Ziemeļatlantijas padomē, kurā ir pārstāvēti visu 26 alianses valstu vēstnieki, iebilda pret NATO iesaistīšanos Irākas armijas apmācīšanā šīs valsts teritorijā. Pašlaik NATO nodrošina atbalstu Polijas vadītajai starptautisko spēku divīzijai Irākā.
	Latvijas aizsardzības ministrs Atis Slakteris, kas svētdien piedalījās NATO Aizsar-dzības plānošanas komitejas sēdē un tikās ar Polijas un Dānijas kolēģiem, preses konferencē svētdien informēja, ka Latvija varētu piedāvāt Irākai nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas speciālistu apmācību.
	Sanāksmes dienās Stambulā ir ieviests īpašs drošības režīms. Vēl tikai ceturtdien Stambulā un galvaspilsētā Ankarā notika sprādzieni. Pilsētas daļa, kurā atrodas sanāksmei un ar to saistītiem pasākumiem atvēlētas ēkas, ir pilnībā noslēgta. 
	NATO valstu vadītāji acīmredzot spēs vienoties par karaspēku un aprīkojumu, kas nepieciešams piecām reģionālajām atjaunošanas vienībām, kuras pārņems drošības nodrošināšanu Ziemeļafganistānā. Lēmumu pārņemt no ANO atbildību par drošību Kabulā NATO pieņēma iepriekšējās galotņu tikšanās laikā Prāgā. Pašlaik Kabulā un Kunduzā atrodas NATO valstu 6500 karavīru. Tā ir pirmā NATO misija ārpus Eiropas. 
	Sanāksmē gaidāms paziņojums par deviņus gadus ilgušās NATO miera uzturēšanas misijas Bosnijā un Hercegovinā izbeigšanu šā gada decembrī. Šo uzdevumu pārņems jaunie Eiropas Savienības drošības spēki, taču NATO vēlas saglabāt klātbūtni Balkānos - turpināt veicināt bruņoto spēku reformas reģiona valstīs, kā arī meklēt kara noziegumos apsūdzētos bijušās Dienvidslāvijas armijas virsniekus.
	Trīs galvenās jomas, kurām pievērsīsies NATO valstu vadītāji, ir NATO operācijas, alianses sadarbība ar partneriem un savu spēju pārveidošana. Bez Afganistānas un Irākas tiks apspriestas NATO operācijas Balkānos, Vidusjūrā un cīņā ar terorismu. Liela uzmanība tiks veltīta sadarbībai ar Vidējo Austrumu valstīm reģiona demokratizācijai, ar Kaukāza un Centrālāzijas valstīm, ar Krieviju un Ukrainu.

Valdība un partijas
Izvēle EP un Saeimas vēlēšanās nesakrīt
NRA  06/25/04    Iedzīvotāju viedoklis, kurām partijām jābūt pārstāvētām Saeimā, nav identisks viedoklim, kuras būtu labākas valsts interešu aizstāves Eiroparlamentā (EP), liecina Latvijas faktu pilsoņu aptaujas jūnijā datu salīdzinājums ar EP vēlēšanu rezultātiem.
	Ja EP iekļūt spēja TB/LNNK, Jaunais laiks, PCTVL, Tautas partija (TP) un Latvijas ceļš (LC), tad Saeimā vēlētāji LC vietā labprāt redzētu arī Zaļo un zemnieku savienību (ZZS), bet tēvzemiešus - ievērojami mazākā koncentrācijā nekā EP. Neraugoties uz to, atbalsts tēvzemiešiem Saeimas vēlēšanās jūnijā tomēr būtiski palielinājies, salīdzinot ar iepriekšējiem mēnešiem, kad tas svārstījās ap piecu septiņu procentu atbalstītāju robežu. Pārējo partiju reitingi aptaujā par iekļūšanu Saeimā ir līdzīgi EP vēlēšanu rezultātiem. Zemāks PCTVL atbalstītāju īpatsvars iepriekšējās aptaujās, salīdzinot ar realitāti, ir tradīcija. 
	Salīdzinot partiju reitingus Saeimas vēlēšanām pēdējos trīs mēnešos, būtiskas pārmaiņas neatklājas, izņemot jau minēto TB/LNNK reitingu. Lielākais atbalsta kritums jūnijā ir TP - no 10,1% atbalstītāju maijā līdz 6,0%. No 7,9 līdz 5,7 procentiem samazinājies ZZS, no 4,5 līdz 2 procentiem - LC atbalstītāju īpatsvars. Ar praktiski nemainīgu - nepilniem 19% - vēlētāju atbalstu joprojām populārākais nacionālajā līmenī ir JL.
No VAK aizgājušie izveido Zaļo kustību 
Diena  06/28/04    No Vides aizsardzības kluba aizgājušās nodaļas ir izveidojušas jaunu sabiedrisko organizāciju - Latvijas Zaļo kustību (LZK), ko vadīs Alda Ozola-Matule. LZK apvieno aptuveni pusi no aktīvajām VAK nodaļām, uzskata viens no jaunās kustības dibinātājiem Jānis Matulis (SDS), kas pats nav tās valdē. "Jaunas kustības izveidošana vides jomā ir apsveicama. Taču žēl, ka tā vietā, lai mēs sadotos rokās un kopā strādātu, viņi izsmērē citus," Dienai sacīja VAK prezidents Arvīds Ulme. Pēc viņa domām, neesot pamata runāt par šķelšanos Vides aizsardzības klubā.
	Konflikts VAK iekšienē aizsākās jūnija sākumā tā pēdējā saietā, kad VAK prezidenta A.Ulmes atrašanās Saeimā un piederība premjera Induļa Emša (ZZS) partijai tika uzskatīta par traucēkli sabiedriskas organizācijas iespējām aktīvi oponēt varai un prasīt tās rīcību nepilnību novēršanā. "Piemēram, kāpu aizsardzības programmas izpildē un šajās piekrastes lietās bija tāda kā bremze ieslēgta. Mums bija jāsāk domāt par toņiem, kādos drīkstam rakstīt rezolūcijas," sacīja J.Matulis, kas pats ir Sociāldemokrātu savienības vadībā, un tas esot viens no iemesliem, kāpēc viņš nedarbosies LZK valdē. 
	Zaļās kustības dibinātāji pārsvarā ir no VAK Kurzemes nodaļām Saldū, Talsos, Kandavā, Liepājā, Rendā. LZK vadībā būs arī Kārlis Gudermanis, Inese Eistere, Mārtiņš Roze no Saldus, kas ir arī Jaunā laika biedrs. Arī Igaunijā un Lietuvā šīs sabiedriskās organizācijas esot Zaļās kustības, kas ir bijis par iemeslu nosaukuma izvēlei. "Mūsu galvenais uzdevums ir iekarot starptautisko atzinību un organizēt savu darbu patiesi demokrātiskā veidā, lai Zaļā kustība neasociējas ar vienu ģimeni," sacīja J.Matulis, kura pārstāvēta organizācija sāks tukšā vietā un "nekāda mantas dalīšana nenotiks". 
	A.Ulme joprojām par priekšrocību uzskata savu atrašanos Saeimā un varas partijā, jo "tā mēs daudzas lietas varējām izdarīt, piemēram, Aizsargjoslu likumā aiztaisījām visus caurumus, uz Vides apakškomisiju tika saukti speciālisti un visas puses jautājumā par apbūvi Lapmežciemā". Iepriekšējās valdības laikā reģionālās attīstības un pašvaldību ministrs Ivars Gaters (JL) arī ierosinājis atbrīvot Lapmežciema pašvaldības vadītāju, bet sakarā ar valdības maiņām jaunais ministrs Andrejs Radzevičs atkal vēlējies iepazīties ar šo situāciju. A.Ulme nedomā, ka VAK būtu sašķēlies, jo arī no Kurzemes nodaļām esot aizgājusi tikai daļa cilvēku un, viņaprāt, vislielākais zaudējums esot tikai J.Matuļa un Talsu nodaļas aiziešana, jo tās vadībā tika īstenota kāpu aizsardzības programma.
Emsis brīnās 
par Tautas partijas prasību un jūtas omulīgi 
Diena  06/29/04    Lai arī premjers Indulis Emsis (ZZS) un Tautas partijas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis pirmdien, atbildot presei, nebeidza brīnīties viens par otra izteikumiem saistībā ar koalīcijas stabilitāti, koalīcijas pārstāvju apspriedē pirmdien vakarā vēl neesot konstatēti draudi šīs valdības pastāvēšanai. Viens no iemesliem esot neskaidrā Jaunā laika izturēšanās - tā neliecinot, ka partija gatava runāt par konstruktīvu sadarbību jaunā valdībā. JL tāpat kā TB/LNNK frakcijai joprojām "ir atvērtas durvis uz šo valdību", sacīja Augusts Brigmanis (ZZS).
	Pirmdienas vakarā premjers I.Emsis un TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis beidzot bija satikušies pēc ilgāka pārtraukuma, par ko liecināja abu neizpratnes pilnie izteikumi no rīta. Tad I.Emsis bija bezgala pārsteigts, izdzirdot jautājumu par viņa iecerēm labējā vairākuma nodrošināšanā, jo TP viņam neko tādu neesot prasījusi. 
	"Tas, ko jūs runājat, nav tas, kas mani kaut kādā mērā interesē. Nesaprotu, kāpēc ir jautājumi, kas nekādi nav saistīti ar to, ko mēs darām. Visu laiku esam dzīvojuši mazākuma valdībā un nekas nav grīstē salaists," lepni sacīja I.Emsis. 
	Ne mazāk pārsteigts bija arī A.Kalvītis: "Es brīnos, ka viņi brīnās, jo TP jau nāca valdībā ar skaidru nosacījumu, ka 100 dienās ir jāpanāk labējais vairākums. Visa prese ir par to piedziedāta pilna."
	TP ar premjeru plāno tikties frakcijas sēdē pirms Saeimas ārkārtas sesijas, kuras laiks vēl nav zināms. TP neļaušot saplosīt budžetu, izdabājot opozīcijas partiju vēlmēm, ja tās nav atbildīgas par šīs valdības darbu. TP prasīs "cietu vienošanos ar kādu opozīcijas partiju par budžeta veidošanas principiem", sacīja A.Kalvītis. Premjeram esot pat vairāki plāni, ko piedāvāt TP, taču viņš tos vēl nevarot atklāt. Uz vaicāto, vai I.Emsis varētu TP atdot satiksmes ministra amatu, viņš nedomājot atbildēja apstiprinoši: "Kāpēc ne? Tur nav nekādu problēmu." I.Emsis arī jokojot bilda: "Vai tad tiešām TP kā otra lielākā frakcija nevar nodrošināt vairākumu." Tādā pašā noskaņā TP frakcijas priekšsēdis vēlāk presei sacīja: "Ja mēs iesim meklēt balsis, tad sameklēsim tās jaunai valdībai." 
	Neoficiāli zināms, ka koalīcijas partneri arī pārrunājuši, ko kuram ir sacījuši JL pārstāvji, izsakot dažādus piedāvājumus. "Viņi grib mūs sarīdīt savā starpā, bet mums nav komunikācijas problēmu un tas neizdosies, tikai apgrūtinās sadarbību ar Jauno laiku," sacīja kāds koalīcijas pārstāvis. 
	Savukārt JL varētu dot pārdomu laiku TP līdz budžeta izskatīšanai rudenī, pēc tam paziņojot, ka šīs Saeimas laikā vairs valdībā neiesaistās, sacīja Edgars Jaunups (JL). Viņaprāt, TP vajadzētu izvērtēt, kādu iespaidu uz tās nākotni atstātu atbildība "par nepopulāras valdības turēšanu situācijā, kad TP pārdzīvo totālu līderu trūkumu". A.Kalvītis uzskata, ka ar draudiem nekad nevienu veiksmīgu sadarbību nevarēs izveidot, iesakot JL labāk padomāt pašiem par savām problēmām.
Politika griežas ap Lattelekom
NRA  06/30/04    Šodien, 30. jūnijā, Latvijas valdībai saskaņā ar sadarbības memorandu, kuru Einara Repšes valdība marta sākumā parakstīja vienlaikus ar skandalozo mierizlīgumu Lattelekom lietā, bija jāpanāk galējā vienošanās ar skandināviem par būtiskākajiem elementiem darījumā, kas ietver sevī Lattelekom un/vai LMT kapitāla daļu privatizāciju.
	I. Emša nevēlēšanās nodot lielākos Latvijas telekomunikāciju uzņēmumus skandināvu rokās, domājams, ir pēdējā laika lielāko politisko nemieru galvenais cēlonis. Arī mēģinājumi no Jaunā laika puses gāzt Emša valdību bija saistīti ar Lattelekom, un runas par nepieciešamību veidot labējā vairākuma valdību ir tikai iegansts. 
	Neviens cits politiskais spēks, izņemot Jauno laiku, pat ne labējās opozīcijas satelīts Tēvzemei un Brīvībai/LNNK, šodien neaizstāv mierizlīgumu, kas paver ceļu Latvijas telekomunikāciju uzņēmumu pilnīgai nodošanai skandināvu rokās. 
	Telia Sonera ir pirmpirkuma tiesības (par pašu skandināvu diktētu cenu) un sadarbības memorandā paredzētie deviņi miljoni latu, ko Latvijai sola Telia Sonera, ir arguments, lai visiem iestāstītu, ka mierizlīgums ir labs. Nav pamata domāt, ka zviedri, kuri no Telia Sonera vadības ir atbīdījuši somus, maksās kaut ko pa virsu. 
	LMT peļņa pagājušajā gadā vien bija 42,3 miljoni latu, bet Lattelekom peļņa - 27,2 miljoni latu. Varam būt droši, ka valstij piederošo Lattelekom un LMT kapitāla daļu kontrolpakešu vērtība mērāma simtos miljonu. Ja jau kāds kaut ko grib pārdot par izdevīgāko cenu, viņam taču nav vajadzīga prēmija par sarunu uzsākšanu. Materiālais ieguvums var tikt ietverts tikai un vienīgi pārdevuma cenā. 
	Mierizlīgumā un sadarbības memorandā, ko publicēja Neatkarīgā un ko Induļa Emša valdība sola kaut kad arī oficiāli publiskot, ir pārāk daudz neskaidrību. 
	Satraucoši, ka par šo dokumentu nonākšanu atklātībā steidzami tiek rīkota SAB izmeklēšana, bet par paša mierizlīguma noslēgšanu, kurā valsts augstākais likumdevējs Saeima, ar nospiedošu balsu vairākumu pieņemot attiecīgu rezolūciju, saskatīja valsts nozagšanas pazīmes, prokuratūra joprojām nav ierosinājusi krimināllietu.

Saimniecība un bizness

Latvijā bezdarbnieka pabalstu saņem 
vairāk cilvēku nekā Lietuvā un Igaunijā
LETA  06/24/04    Latvijā, salīdzinot ar parējām Baltijas valstīm, pabalstu saņem lielāks skaits bezdarbnieku, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
	Šā gada aprīlī Latvijā bija reģistrēti 96 000 bezdarbnieku, bezdarba līmenim sasniedzot 9% no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. Bezdarbnieka pabalstu aprīlī saņēma 40 400 cilvēku jeb 42% bezdarbnieku. 
	Lietuvā aprīlī bija reģistrēti 154 800 bezdarbnieki, kas ir 7,5% no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. Bezdarbnieka pabalstu saņēma 16 100 cilvēki jeb 10,4% bezdarbnieku. 
	Savukārt Igaunijā bezdarba līmenis aprīlī bija 5% un valstī bija reģistrēti 41 100 bezdarbnieki. Pabalstu saņēma 16 200 cilvēki jeb 39,4% bezdarbnieku. 
Jelgavā atkal ražos auto
NRA  06/29/04    Jelgavā iepretī vecajai rūpnīcai RAF, kur kādreiz tapa mikroautobusi Latvija, tagad tiks būvēta jauna mašīnbūves rūpnīca, kurā, sadarbojoties Latvijas un Krievijas uzņēmumiem, ražos kravas automašīnas. 
	Pirmdien Jelgavas domē tika parakstīts zemes nomas līgums starp domi un kravas mašīnu dīleri a/s Ferrus, kas sadarbībā ar Krievijas auto ražotāju ZIL gatavojas celt automašīnu rūpnīcu. Pirmie modeļi pārdošanā varētu nonākt pēc diviem gadiem - 2006. gadā. "Viens kravas auto paraugs jau tiek demonstrēts Latvijā, taču pēc rūpnīcas uzcelšanas vēl būs nepieciešams iziet sertificēšanu, un līdz ar to reālā pārdošana varētu sākties tikai aiznākamgad," Neatkarīgajai stāstīja Ferrus mārketinga vadītājs Jānis Dambītis. 
	Jelgava rūpnīcas būvei izvēlēta gan labās infrastruktūras un ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, gan arī tāpēc, ka Jelgavā jau izsenis izveidojušās mašīnbūves tradīcijas. Turklāt Latvijas Lauksaimniecības universitātē topošajā mašīnbūves inženieru un konstruktoru mācību bāzē varēs sagatavot labus darbiniekus, norādīja Ferrus valdes priekšsēdētājs Aleksejs Maslovs. Jau tagad aizsākta sadarbība ar Nodarbinātības dienestu, uzņēmums apņēmies laikus informēt, kādi speciālisti tam nepieciešami, lai cilvēkus varētu attiecīgi izglītot.
	Jelgavas domes priekšsēdētājs Andris Rāviņš uzsver, ka sadarbība ar ZIL izveidojusies arī, pateicoties sarunām ar Maskavas mēru Juriju Lužkovu, līdz ar to projekts ieguvis arī Maskavas valdības atbalstu. A. Rāviņš izteica gandarījumu, ka mašīnbūve, kas kādreiz Jelgavas rūpniecībā ieņēmusi nozīmīgu vietu un nodarbinājusi ļoti daudz cilvēki, tagad atkal atdzimst. Līdz ar auto rūpnīcas atvēršanu pavērsies plašākas iespējas arī citiem uzņēmējiem detaļu ražošanā. Daži interesenti jau esot pieteikušies.
Aptauja: lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju atbalsta celulozes rūpnīcas būvniecību
BNS  06/29/04    Lielākā daļa Latvijas iedzīvotāju atbalsta celulozes rūpnīcas būvniecību un gandrīz puse uzskata, ka celulozes rūpnīcas uzcelšana palīdzēs uzlabot Latvijas ekonomisko situāciju, liecina socioloģisko pētījumu centra SKDS veiktais pētījums. 
	52,2% aptaujāto uzskata , ka Latvijai tomēr būtu izdevīgāk uzcelt šo rūpnīcu un eksportēt tajā ražoto celulozi, turpretī 21,3% aptaujāto pauda viedokli, ka valstij izdevīgāk būtu turpināt neapstrādātas papīrmalkas eksportu. Savukārt 26,6% aptaujas dalībnieku šajā jautājumā nav bijis sava viedokļa. 
	SKDS veiktais pētījums liecina, ka gandrīz puse aptaujāto uzskatījuši, ka piemērotākais risinājums, kā pasargāt Daugavas ūdeni no piesārņošanas, kas varētu notikt, ja tās krastos uzbūvētu celulozes rūpnīcu, ir - stingri kontrolēt, lai upē neieplūstu nepietiekami attīrīti notekūdeņi. 
	Pētījums liecina, ka vairāk nekā trīs ceturtdaļas aptaujas dalībnieku ir pauduši pārliecību, ka Latvijas tautsaimniecībai ir vajadzīgi lieli rūpniecības uzņēmumi. 
	Aptauja liecina, ka tie respondenti, kuri uzskatīja, ka ir labi informēti par celulozes rūpnīcas būvniecības ieceri, kritiskāk vērtējuši tās uzbūvēšanas ietekmi uz Latvijas ekonomisko situāciju nekā tie, kuri novērtēja, ka par projektu "kopumā zina, bet ne sīkumos". 
	Par labi informētiem par celulozes rūpnīcas projektu sevi uzskata 10% aptaujāto, kopumā par projektu zina, bet ne sīkumos 34% aptaujāto, taču tikai dzirdējuši, bet neko tuvāk nezina 38% respondentu, savukārt neko par minēto projektu nav dzirdējuši 16% aptaujāto. 
	Aptauja notika no 7. līdz 18. maijam, un tajā aptaujāja 1008 Latvijas iedzīvotājus vecumā no 18 līdz 74 gadiem visā Latvijā.  
Peļņā uz ārzemēm 
pārsvarā dodas nekvalificētā darbā 
NRA  06/29/04    Pēc Eiropas Savienības (ES) paplašināšanās Latvijas pilsoņi var brīvi strādāt Lielbritānijā, Īrijā, Zviedrijā, kā arī jaunajās ES dalībvalstīs. Ne Pilsonības un migrāciju lietu pārvaldei, ne Valsts robežsardzei, ne Nodarbinātības valsts aģentūrai (NVA), ne arī Labklājības ministrijai nav datu, cik cilvēku pēc 1. maija ir devušies uz ārzemēm darba meklējumos. Taču novērojumi gan Latvijā, gan, piemēram, Īrijā, liecina, ka interese ir pieaugusi.	Darbā iekārtošanās firmas norāda, ka galvenokārt Latvijas iedzīvotāji interesējas par nekvalificētu darbu. 
	Datu trūkumu nosaka vairāki faktori. Pirmkārt, brīva darbaspēka kustība ir viena no savienības pamatbrīvībām - ikvienam ir tiesības meklēt labāk apmaksātu vai piemērotu darbu citā Eiropas Savienības valstī. Otrkārt, valstīs, kuras nav noteikušas ierobežojumus, nav nepieciešamas darba atļaujas, tāpēc strādājošo uzskaitīšana pēc to pilsonības vai nacionālās piederības ir ļoti sarežģīta. Lielbritānijā gan ir noteikta darbinieku reģistrācija, tāpēc pēc tās datiem varēs noteikt vismaz reģistrējušos skaitu. Treškārt, nenoliedzami pastāv nelegāls darbs. 
	Darba meklēšanas iespējas ir dažādas: var griezties NVA vai arī lūgt palīdzību darba meklējumos ar ES valstu nodarbinātības dienesta EURES starpniecību, var vērsties pašlaik 15 licencētajās firmās, kas piedāvā iekārtoties darbā ārzemēs - galvenokārt Īrijā un Lielbritānijā. Daļa riskē un meklē darbu arī ar firmu starpniecību, kurām šādas licences nav un kuru sludinājumi bieži parādās Latvijas medijos. Neoficiāli kā vienu no populārākajiem veidiem darba meklētāji min to draugu, radu vai paziņu palīdzību darba meklējumos, kuri jau strādā ārzemēs. 
	"Dienā piezvana vai atnāk no diviem līdz vairākiem desmitiem cilvēku," tā interesi par darbu Īrijā skaitļos raksturoja firmā AMG Vollars, kas darbojas tikai mēnesi. Galvenokārt ļaudis interesējas par mazkvalificētu darbu, kurā būtu ar mieru ņemt arī ar ļoti vājām angļu valodas zināšanām. Šo tendenci apstiprināja arī firmā Eirotūrs, kas jau ilgāku laiku nodarbojas ar darbā iekārtošanu Īrijā un Lielbritānijā. "Visvairāk tiešām meklē un arī piedāvā nekvalificētu darbu," apstiprina firmā. Tās darbinieki saka - interese par darba piedāvājumiem viņu firmā pēc 1. maija ir mazinājusies. To viņi skaidro ar medijos strauji sazēlušajiem vilinošajiem piedāvājumiem no firmām bez licences, kas sola ātru iekārtošanos darbā un bezmaksas konsultācijas. Tiesa, tās nereti negarantē, ka viesi no Latvijas sagaidīs darba devējs ar līgumu un nodrošinās arī ar dzīvesvietu. 
	"Šeit ir ļoti, ļoti daudz latviešu. Īpaši viņu pieplūdumu var just pēc 1. maija," sacīja Dinija. Ejot pa ielu, ik dienas bieži nākas dzirdēt gan latviešu, gan krievu, gan arī lietuviešu valodu," Neatkarīgajai iepriekš sacīja trīsdesmit sešus gadus vecā Dinija, kura jau vairākus gadus strādā kādā rūpnīcā netālu no Dublinas. Cik Latvijas iedzīvotāju varētu būt Īrijā, var tikai aptuveni nojaust - varētu būt desmit, bet tikpat labi arī visi divdesmit tūkstoši. 
	Ārzemju darba devēji izrāda interesi arī par kvalificētu speciālistu piesaistīšanu, piemēram, vilina darbā medicīnas māsas. "Ir bijuši vairāki elektroniskā pasta piedāvājumi no Lielbritānijas, pat nenosaucot, kas tā ir par rekrutēšanas firmu," Neatkarīgajai saka Latvijas Māsu asociācijas prezidente Jolanta Zālīte. Viņai zvanījuši arī kādas Lielbritānijas firmas pārstāvji, kuri ļoti labi runājuši krievu valodā. J. Zālīte visus šos piedāvājumus noraidījusi, jo asociācija nenodarbojas ar māsu nosūtīšanu uz ārzemēm. Vienīgā licencētā firma, kas ar to nodarbojas, ir Medira, taču tā piedāvā darbu ASV. Pēc J. Zālītes novērojumiem, mēnesī aizbraucot varbūt viena vai divas medicīnas māsas un nereti nemaz nestrādājot savā profesijā. 
	Medicīnas profesionālās izglītības centra dati par šo un pērno gadu parāda, ka diploma apstiprinājumu, kas nepieciešams potenciālajam darba devējam ārzemēs, pieprasījušas tikai 17 māsas un tikai divas no viņām - lai uzrādītu darba devējam Lielbritānijā, bet pārējās - ASV, Kanādā un pērn viena arī Jaunzēlandē. 

Izglība / izglītības reforma
Inteliģences pārstāvji aicina 
atteikties no valodu proporcijas skolās 
Diena  06/26/04    Aicinājumu atcelt no septembra noteikto pāreju uz 60% mācību latviski, bet ne atteikties no nepieciešamības skolās mācīt un mācīties latviski valsts augstākajām amatpersonām šonedēļ nosūtījuši izglītības un integrācijas eksperti, augstskolu mācībspēki, atsevišķi politiķi. Tas pamatots ar pārmaiņu radīto "visai bīstamo situāciju", kas apdraud sabiedrības integrāciju un valsts vienotību. Viens no vēstules autoriem Guntars Catlaks Dienu informēja - runa nav par reformas atcelšanu vispār, bet atteikšanos no striktās valodu lietojuma proporcijas. Tā vietā skolas varētu pašas izvēlēties savu latviešu valodas apguves modeli, kura rezultātus absolventi rādītu valsts gala eksāmenā. 
	Noteiktā valodas lietojuma proporcija ir "realitātei sveša", bet pārmaiņu ieviešanas metodes - nepārdomātas, teikts Valsts prezidentei, Saeimas priekšsēdētājai, premjeram adresētajā vēstulē. "Šobrīd joprojām izpaliek demokrātiskais dialogs par reformas jautājumiem, arvien vairāk spēkā pieņemas savstarpējas aizdomas un neizpratne, ko pavada viena vienīga stīva vēlme - nepadoties," uzskata Latvijas Cilvēktiesību un etnisko studiju centra direktore Ilze Brands-Kehre, starptautiskās pilsoniskās izglītības asociācijas Civitas International izpilddirektors G.Catlaks, sabiedriskās politikas centra Providus pētniece Indra Dedze, rakstnieks Vladilens Dozorcevs, bijušais premjers Andris Bērziņš (LC), Ekonomikas un kultūras augstskolas lektors Gatis Dilāns un citi, kopā 21 persona. 
	Latviešu valodas zināšanu mazākumtautību vidū ir iespējams panākt citādā veidā, nekā to paredz pašreiz Izglītības likumā noteiktās prasības. "Latviešu valodas apguves paņēmienu izvēlē skolām ir jādod lielāka brīvība, nenosakot valodu proporcijas mācību procesā, bet pastiprinot skolu atbildību par gala rezultātu - absolventu latviešu valodas zināšanām," iesaka vēstules autori.
	Valstij būtu jānodrošina kontrole un daudzveidīgs piedāvājums latviešu valodas apguvei un bilingvālās izglītības nostiprināšanai vidusskolās. Efektīvāk ar mazākumtautību izglītību saistītie jautājumi tiktu risināti, ja Izglītības un zinātnes ministrijā (IZM) būtu īpašs Mazākumtautību izglītības departaments.
Noraida ierosinājumu 
atteikties no valodu proporcijas skolās 
Diena  06/30/04    Divus mēnešus pirms 1.septembra, kad jāsāk mazākumtautību skolu izglītības reforma, pagājušajā nedēļā izplatītais Latvijas inteliģences pārstāvju aicinājums atteikties no valodu proporcijas skolās ir pārāk vēls un patlaban nav realizējams, uzskata integrācijas speciālisti un politiķi. Premjers Indulis Emsis (ZZS) un par reformu atbildīgie izglītības un integrācijas ministri saka kategorisku "nē" Izglītības likuma grozījumiem - ar pašreizējo valdības koalīciju tie neesot iespējami. Viņi uzskata, ka inteliģences pārstāvju ieteikumu skolām dot pēc iespējas lielāku brīvību latviešu valodas apguves paņēmienu izvēlē var īstenot arī reformā iecerētās proporcijas 60% pret 40% ietvaros. 
	Tikmēr vairāki krievu skolu aizstāvju kongresa organizētāji otrdien izplatījuši pateicību vēstules autoriem par krievu kopienas problēmas sapratni. Viņi pieļauj sarunas ar valdību, tomēr tikai kongresa dotā mandāta ietvaros "bez proporcijām" vai arī runāt par reformas moratoriju, Dienai skaidro štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis.
	"Piekrītu, ka vajag pēc iespējas elastīgāku pieeju, jo katras skolas situācija atšķiras, bet nevaru piekrist tam, ka aicina grozīt likumu," par vēstuli saka īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks (LPP).
	"Kur tad bija vēstules rakstītāji, kad Saeimā bija debates par likumu? Tagad tas pieņemts, un šīs valdības laikā proporcija mainīta netiks - valdība strādā deklarācijas ietvaros, kur likuma maiņa nav paredzēta," premjera viedokli pauž viņa preses sekretāre Ilona Līce. Arī izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) ar preses sekretāra starpniecību vēstī, ka būtu neapdomīgi veikt būtiskas izmaiņas likumā. "Tas nozīmē, ka skolas un pašvaldības, kas strādājušas, lai pakāpeniski pārietu uz mācībām latviešu valodā, tagad tiktu atstātas kā pie sasistas siles." Ir daudz iespēju, ar ko arī bez likuma grozīšanas var spert soli pretī mazākumtautību skolām. Piemēram, Izglītības un zinātnes ministrijas piedāvājums eksaktos priekšmetus pamīšus mācīt latviešu un dzimtajā valodā. Arī iespēja skolām latviešu valodu mācīt, skolēnus dalot grupās un par to saņemot papildfinansējumu. Kā vienu no risinājumiem, atceļot valodu proporciju, vēstules autori piedāvā latviešu valodas galaeksāmenu kā priekšnoteikumu, lai vispār saņemtu vidējās izglītības atestātu. Saeimas deputāte Ina Druviete (JL) to sauc par ideālistisku cerību, kas pašreizējā Latvijas situācijā nesniegtu gaidīto rezultātu. Viņasprāt, valodas kā priekšmeta mācīšana vien valsts valodas zināšanas neuzlabos, jo to mācīsies tikai eksāmena dēļ. Arī Latviešu valodas apguves valsts programmas direktore Aija Priedīte ir pārliecināta: pirmkārt, nedrīkst aizmirst skolas, kas pūlējušās, lai pildītu likumu, un, otrkārt, likuma prasību atcelšanai var būt nepārredzamas sekas. Ja nav stimula, valodas apguves process var atkrist līmenī, kāds bija pirms gadiem pieciem. Taču viņa akcentē, ka valodu var iemācīt nevis ar spiedienu, bet tikai ar pozitīvo motivāciju, cilvēkus pārliecinot, ka mācības valsts valodā neapdraud viņu dzimto valodu un nacionālo identitāti.

Kultūra
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  06/29/04    Rīgas centrālās stacijas otrajā stāvā 30. jūnijā atklās poļu karikatūrista Zbigņeva Jujkas zīmējumu izstādi Nolaupīšana uz Eiropu. 
	Populārais poļu mākslinieks savai smalkajai spalvai ļāvis ironiski paraudzīties uz oficiālo pievienošanos laimīgajai nākotnei - Eiropas Savienībai. Karikatūristam šķiet, ka regulas nākotnē pat neteiks, cik garš burkāns un droši vien cik spilgti oranžs spraužams sniegavīram deguna vietā.
	Latvijas Vēstures muzejā 30. jūnijā atklās divas izstādes Igauņu rotaslietas un Igauņu tautastērps kā simbols. Izstāde Igauņu rotaslietas atspoguļo igauņu rotu vēsturi divu tūkstošu gadu garumā. Senākais izstādes eksponāts datējams ar mūsu ēras 2. gadsimtu. Apskatāmi vairāki kaklariņķi ar dažādiem piekariņiem: sudraba monētām, filigrānām krellēm u.c. Īpaši izteiksmīgas ir setu rotas. To komplekts varēja sastāvēt no 22 priekšmetiem un svērt sešus kilogramus. Otra izstāde Igauņu tautastērps kā simbols iepazīstina ar tautastērpiem no Igaunijas Nacionālā muzeja kolekcijas. Apskatāmi tautastērpi no dažādiem Igaunijas novadiem, tautastērpi, kas darināti dziesmu svētkiem un trimdas igauņu izgatavotie tērpi.
	Izstādes rīko Igaunijas Nacionālais muzejs, Igaunijas Nacionālā muzeja Draugu biedrība sadarbībā ar Latvijas Vēstures muzeju vispasaules ārzemju igauņu kultūras dienās ESTO 2004 - Rīga.
	Galerijā Māksla XO no 1. jūlija būs apskatāma izstāde Litogrāfi. Pirms četriem gadiem gleznotāja Helēna Heinrihsone sāka apgūt litogrāfijas tehniku un pirmo reizi aicināja arī citus kolēģus pievērsties šai grafikas tehnikai. Litogrāfijas apgūšana kļuvusi par ikgadēju vasaras notikumu. Izstādē piedalās Helēna Heinrihsone, Vija Zariņa, Inta Celmiņa, Ilze Neilande, Irēna Lūse, Inese Liedskalniņa, Ivars Heinrihsons, Kristaps Zariņš, Kaspars Zariņš, Aleksejs Naumovs, Edvards Grūbe, Māris Abiļevs un Andris Abiļevs. Litogrāfija (akmensspiedums) ir viena no sarežģītākajām grafikas tehnikām, kas tās radītājam liek izprast ne vien sevi, bet arī akmeni. Tās aizsākumi meklējami 18. gadsimta beigās, ziedu laikus piedzīvojot 19. gadsimta otrajā pusē.
	Valsts Mākslas muzejā 2. jūlijā atklās gleznotājas Ilzes Avotiņas personālizstādi Mainīgi nemainīgais. Izstādei izvēlētas gleznas, kas radītas vairāk nekā trīsdesmit gados - no 1978. līdz 2004. gadam. Izstāde veidota kā retrospekcija. Līdzās pēdējo gadu kompozīcijām kā konceptuāls konteksts eksponēti agrāko daiļrades periodu darbi, kuru tēmas palikušas nemainīgas. Mākslinieces Ilzes Avotiņas tēmu loks - tuvu cilvēku portreti, figurālas kompozīcijas, vide, kurā māksliniece dzīvo, klusās dabas, pilsētas ainavas, akti. Pēdējos gados viņas kompozīcijās iešifrēta arī daudznozīmīga simbolika. Hēges zālē tiks eksponēta Kristīnes Luīzes Avotiņas fotogrāfiju kolekcija, kuru modelis ir viņas māte - māksliniece Ilze Avotiņa. Izstādē tiks demonstrēti arī iepriekš veidoti videomateriāli - sižeti par mākslinieci.
	Galerijā Lita 2. jūlijā atklās Katrīnas Teivānes gleznu izstādi. 
	Romantiskos pilsētas ainavu un dabas skatu gleznojumus šajā izstādē māksliniece papildinājusi ar jauniem elementiem. Viņas smalki gleznotajos darbos salidojuši putni un manāmi arī dzīvnieki.
	Galerijā Centrs, kas iemantojusi jaunu mājvietu Gleznotāju ielā, aplūkojama mākslinieka Rituma Ivanova darbu izstāde Retrospektīvā inventarizācija. Retrospekciju veido pārskats no 1991. līdz 2004. gadam. No tradicionālas eļļas glezniecības tūlīt pēc augstskolas beigšanas līdz šodienai - svītru un rastru estētikai.
UNESCO aicinās Rīgu 
rūpīgāk izvērtēt jaunus projektus
BNS  06/30/04    UNESCO Pasaules mantojuma komiteja sesijā svētdien plāno paust nožēlu par biroju ēkas "Saules akmens" lielā stāvu skaita saglabāšanu, kā arī aicināt Rīgu turpmāk rūpīgāk izvērtēt jaunus apbūves projektus vēsturiskajā centrā. 
	Visu nedēļu Ķīnas pilsētā Sudžou notiek UNESCO Pasaules mantojumu komitejas 28. sesija, kurā starp citiem jautājumiem plānots arī izvērtēt, kā Rīga pildījusi prasību par stāvu skaita samazināšanu topošajai biroju ēkai Ķīpsalā. 
	UNESCO Latvijas Nacionālās komitejas ģenerālsekretāre Dace Neiburga informēja, ka Pasaules mantojuma komiteja jau sagatavojusi situācijas izvērtējumu par gada laikā notikušajām izmaiņām Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanā, kā arī ar Rīgu saistīto lēmumprojektu. To plānots apspriest svētdien. 
	Starptautiskā organizācija pozitīvi vērtē pērn pieņemto likumu par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanu, kā arī konsultatīvās padomes darbu, ieceres par šīs pilsētas daļas attīstību "Vīzija 2020" un Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna izstrādi. 
	Taču Pasaules mantojuma komiteja, atzīmējot atsevišķas pozitīvas izmaiņas, pauž nožēlu par UNESCO pērn pieņemto lēmumu neņemšanu vērā. 
	Pasaules mantojuma komitejas lēmumprojekts paredz aicināt Latviju ar visiem spēkiem rūpēties par vēsturiskā centra likuma ievērošanu, kā arī pabeigt senākās pilsētas daļas saglabāšanas plānu. 
	Komiteja uzstāj, ka Rīgai turpmāk rūpīgāk jāizvērtē projekti vēsturiskajā centrā un tā aizsardzības zonā, bet līdz 2005.gada 1.februārim Latvijai jāsagatavo un jāiesniedz ziņojums par situāciju vēsturiskā centra saglabāšanā. 
	Ziņojumā būs jāapstiprina, ka pilsēta neplāno aizbūvēt Daugavas krastus. Bažas par šādu projektu iniciatīvām UNESCO pauda jau pērn, tāpēc upes krastu un ūdens spoguļa saglabāšanai komitejas locekļi pievērš pastiprinātu uzmanību. 
	Savukārt Latvijas pārstāvji - Neiburga, Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas priekšnieks Juris Dambis, Rīgas kultūras pieminekļu inspekcijas vadītājs Andis Cinis - UNESCO sesijā Ķīnā pievērš starptautisko ekspertu uzmanību arī citiem nozīmīgiem Latvijas kultūras pieminekļiem un cenšas mīkstināt UNESCO prasību samazināt "Saules akmens" ēkas augstumu. 
	"Šobrīd ir pilnīgi skaidrs, ka Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas jautājumi vēl gadu paliks UNESCO Pasaules mantojuma komitejas paaugstinātas uzmanības lokā," uzsvēra Neiburga. 
	Starptautiskie kultūras mantojuma eksperti pērn pieprasīja būtiski samazināt topošās augstceltnes "Hansabankas" biroja ēkas "Saules akmens" augstumu, taču tas tā arī nav izdarīts. UNESCO toreiz iebilda, ka tik augsta ēka tik tuvu Daugavai bojā Rīgas panorāmu, kurā nav milzīgu augstceltņu. 
	Rīga paudusi, ka augsti vērtē UNESCO speciālistu viedokli. Taču pašvaldība arī norāda, ka sabiedriskās domas aptaujās iedzīvotāji pauduši atbalstu "Saules akmens" celšanai. 
	"Saules akmens" dēļ pērn izcēlās asas nesaskaņas starp valdību un Rīgas domi, kuru laikā premjers pat draudēja ar domes atlaišanu. 

Jāņi
Mediķiem Līgo svētki pagājuši mierīgi
LETA  06/24/04    Jāņu nakts mediķiem Rīgā ir pagājusi visumā mierīgi, un cietušo kopumā nav bijis vairāk kā citās dienās. Katastrofu medicīnas centra vadītājs Mārtiņš Šics pastāstīja, ka visvairāk darba mediķiem brīvdienās sagādājuši autovadītāji, piemēram, laukos ātrās medicīniskās palīdzības brigādes devušās uz 18 ceļu satiksmes negadījumiem, kurus cieta 35 cilvēki. 
	Šics uzslavēja svētku pasākuma Valkā rīkotājus, pateicoties kuru rīcībai pilsētu pēc pasākumu faktiski neesot varējuši pamest iedzēruši šoferi. Šoreiz smagi ceļu satiksmes negadījumi notikuši Ogrē un Siguldā. 
	Rīgas neatliekamās medicīniskās palīdzības stacijā atzina, ka izsaukumu bijis vairāk nekā ikdienā. Viens no smagākajiem negadījumiem noticis ap plkst.01.30 Krasta un Puškina ielu krustojumā, kur ceļu satiksmes negadījumā smagas traumas guva motociklists. 
	Kopumā Rīgas ātrās palīdzības mediķi šonakt reģistrējuši 103 traumas, no tām 32 traumas gūtas kriminālu nodarījumu rezultātā, bet septiņas - ceļu satiksmes negadījumu rezultāta. Vairums šo traumu tikušas gūtas, cilvēkiem atrodoties alkohola reibumā. 
	Savukārt Infektoloģijas centrā informēja, ka mediķi šonakt nav reģistrējuši grupveida saindēšanās gadījumus ar pārtiku. Jāņu nakts laikā centrā nav ievests neviens pacients ar pārtikas saindēšanas pazīmēm, savukārt šorīt slimnīcā nokļuvis pacients, kurš bija saindējies, ēdot šašliku. 
	Centra mediķi gan pieļauj, ka cilvēki Infektoloģijas centrā varētu vērsties arī šodien un rīt, kad var beigties svētku naktī gūtu saindēšanos inkubācijas periods. 
	Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcā atzina, ka aizvadītā svētku diena ne ar ko nav izcēlusies un cietušo nav bijis daudz vairāk kā citās dienās. 
	Pēc Šica ziņām, Valsts apdegumu centrā ir nonākuši trīs vīrieši, kuri apdegumus guvuši, lecot pāri ugunskuriem. 
	Mediķis arī atzina, ka visai slikto laika apstākļu un aukstā ūdens dēļ aizvadītajos svētkos svinētāji nav guvuši traumas uz ūdens. 
Savi Jāņi
Laima Muktupāvela, Diena  06/25/04    Nezinu, ko par Jāņiem teiks folkloristi pēc piecdesmit gadiem. Vai pieminēs tikai tādu līgošanu, ko atceramies redzētu Skroderdienās Silmačos? Tādu ideālvariantu, kad Jāņus kā inscenējumu režisē un godam novada tāds, kurš folkloras grupā dziedājis? Varbūt skumji secinās, ka XXI gadsimta sākumā auglības rituāls izrādās nonivelēts līdz prastākajam zemkrūmes seksam, bet simboliskais mielasts - alus un siers - devalvēts, pierijoties šašliku dažādās marinādēs? Un kur tad vēl līgošlāgerdziesmas ar bumcik, bumcik pavadījumu. Tās ap Jāņiem man uztiepj kā īstās īsto latviešu dziesmas. Tad es patiesi negribu būt latviete - ar šitento visu, kas tik tālu no maniem Jāņiem.
	Labi, ka Ilgai Reizniecei arī šogad ir izdevies sasaukt domubiedrus Jāņu mācīšanā. Paldies tiem, kuri dziesmas zina un māca citiem. Jāņos dziesmās iekšārāvēji ir tie mīļākie viesi.
	Labi, ka tiek cildināts svētku un Jāņu svinēšanas rituālais process. Ziedu lasīšana, lauku aplīgošana, saules pavadīšana un sagaidīšana. Manas pārlaicīgās domas par auglības ritiem kļūst smagas, ja atceros par saimniecei padarāmajiem darbiem. Zināt, cik tas patiesībā ir smagi? Kamēr izravē dārzus, sasien sierus. Ir jauki, ja sētā sabrauc pussimts jāņabērnu. Jo tālāki viesi, jo lielāka svētība sētai, mēs zinām. Atstāstu kādas Jāņamātes bēdīgo pieredzi - patiešām bija sabraukuši ap četrdesmit jāņabērnu, mazākos bērniņus neskaitot. Puse atbrauca ar saviem guļammaisiem, desām, kečupa pudelēm, ķimeņu siera rituļiem un mūziku. Un gatavi līgotāji. Kur kontakts, lai ieslēgtu maģi?
	Radu puse saradās kā jau uz svētkiem - gaidot uz visu gatavu. Ar ceļmalā saplūktiem lauku ziediem, bet bez siera. Bez segām. Gatavi līgot, ēst un vēlreiz līgot!
	Ko bija darīt saimniecei? Nekāda līgošana viņai nebija ne prātā. Nekāda rāma jāņuzāļu lasīšana un dziesmu pārcilāšana. Skraidīja no kūtsaugšas uz pirtsaugšu, kārtodama guļvietas, meklēdama segas. Var jau pavīpsnāt, sak, Jāņos jau neguļ. Tā tikai runā. Pēc saullēkta visi tāpat grib gan ēst, gan izgulēt nogurumu. Ziniet - jāņabērni, kuri atbrauc tikai ar veikalā pirktu jāņusieru, parasti ir nadzīgākie mājinieku sarūpētas gaļas ēdāji! Nevis simboliski ēd jāņusieru, bet visi grib kārtīgi paēst! Žmurī nost pīrāgus un rasolus, ka nemetas.
	Tajos Jāņos Jāņamāte spēja tikai kalpot jāņabērniem.
	Kad lielākā daļa viesu bija ar ciemkukuļiem pavadīta, viņa izskatījās bēdīgi - vainadziņš nošķiebies, kājas satūkušas, notrenkta suņa acis.
	Kādi tavi pašas Jāņi, - es tomēr uzdrošinājos pajautāt? Vai tiešām pakalpošana bija tā vērts, lai gadu gadiem Jāņos savu sētu pārvērstu par hoteli trokšņotājiem?
	"Katru gadu mani Jāņi ir citādi. Taču šogad bija tā. Nolēmu paskatīties kā zied avenes, vai būs ogas. Jāņu rītā izgāju pastaigāt ar suni pa mežu. Negāju uz Lielo izcirtumu, bet sāku iet pa taku, kas ieiet kaimiņam piederošā mežā. Un te pēkšņi - satumst, sāk līt. Uz mājienu putni pārstāj dziedāt. Līst, tumšs, bet es tikai eju pa zālēm aizaugušo taku un... nevaru apstāties. Brienu caur papardēm, stingst man prāts, nespēju saprast, kur taka. Sunīt"s arī nobijies. Vējš pūš, koki krakšķ, bet mani kāds tik tā kā velk tajā meža biežņā iekšā. Jā, es jūtu, tepat jābūt kaimiņa meža ceļam, bet nav!
	Mani tik ved un ved...
	Es nespēju apstāties, jo mistisks spēks veda dziļi man nezināmā pasaulē. Sāku just, ka zeme zem kājām sāk līgoties, uz ciņiem parādās cūkauši - kā maza, purvā noslīkuša cūkgana dūrīte... Tik lecam abi ar sunīti pār ciņiem, cīnāmies ar purveli, par kura eksistenci uzzināju tikai torīt. Bet es taču tur dzīvoju kopš dzimšanas! No kurienes purvs? Pie joda, es kliedzu! Rauj viņu kociņš, es iesaucos! Un notika brīnums - pēkšņi mani gluži vai izcēla sauszemē. Saulīte sāk spīdēt, putniņi dzied atkal. Pakritu - drīzāk gan tā kā ar varu tiku nogrūsta zemē. Kad pacēlu acis - biju nonākusi neticamā vietā. Krūmu ieskautā norā. Tā bija pilna ar naktsvijolēm. Ne ziediņa nenoplūcu, jo sapratu, ka biju ierauta tādā kā dabas spēku mistērijā. Ar naktsvijolēm tiku apbalvota. Tā notiek tikai ap Jāņiem, tikai šajā bīstamajā, enerģētikas pilnajā laikā. Kad gaisma cīnās ar tumsu. Bez jokiem, un es pa vidu.
	Tā bija kā zīme man. Pēc tam jau es varēju svinēt Jāņus, saglabājot tradīcijas - tā, kā no manis gaida. Mani Jāņi ir tikai vienatnē, aci pret aci."

Citas ziņas
Minimālie darbi, lai Rīgas Domu atvērtu 
apmeklētājiem, izmaksās vismaz 60 000 latu
LETA  06/24/04    Pēc aptuveniem aprēķiniem, lai garantētu iespēju atkal atvērt apmeklētājiem visu Rīgas Domu, obligāto darbu minimālā apjoma izmaksas sasniedz apmēram 60 000 latu. Darbi ilgtu aptuveni četrus sešus mēnešus, tā teikts Rīgas Doma inženiertehniskā stāvokļa pētījuma koordinatora Bruno Deslandes sagatavotajā pārskatā par celtnes struktūras ekspertīzi. 
	Steidzamie darbi - koka pāreju konstrukciju noņemšana, metālisko savilkšanas detaļu stiprinājuma vietu pārbaude, pagaidu konsolidēšana un balstu uzlikšana vietās, kur karkass bojāts vai patvaļīgi mainīts, - saskaņā ar pārskatā minētājiem aprēķiniem izmaksātu 25 000 latu. Tam būtu nepieciešams viens mēnesis. 
	Pēc tam būtu jāveic detāls pētījums, kas izmaksātu 90 000 latu, zinātniskā analīze, kas izmaksātu 40 900 latu un parastā analīze - lokāli arheoloģiskie pētījumi, grunts pētījumi, pamatu provju noņemšana un bojātā apmetuma vietu notīrīšana -, kas izmaksātu 49 100 latu. Pēc rezultātu apkopošanas ēku varētu vismaz daļēji atvērt apmeklētājiem. Tomēr, reģistrējot jebkuru aizdomīgu kustību, lēmumu vajadzētu pārskatīt. 
	Pēc tam būtu jāveic nostiprināšana, kas nepieciešama izejai no krīzes situācijas. 
	Kopējās darbu izmaksas pašreizējās krīzes situācijas pārvaldīšanai būtu minimums 90 000 latu darbiem četru līdz piecu mēnešu garumā, bet maksimums - 150 000 latu darbiem deviņu līdz vienpadsmit mēnešu garumā, secinājis Deslandes. 
	Saskaņā ar visu ekspertu rīcībā esošo informāciju cilvēku drošību nevar garantēt lielākajā baznīcas daļā gan sānu, gan centra daļā līdzās ieejai. 
	Vissarežģītākais stāvoklis ir divām kolonnām baznīcas vidus daļā pie altāra. Balsti ir relatīvi izliekti un tiem konstatētas plaisas. Situācija rada bažas par vispārējas struktūru saliedējuma zaudēšanas risku - "tās var sabrukt, "ekslodēt" pavisam negaidīti", teikts pārskatā. Tāpēc arī rekomendēts slēgt baznīcu. 
	Ekspertīzē piedalījušies Itālijas, Francijas, Vācijas un Latvijas eksperti, arī latviešu arhitekts Juris Galviņš, kurš jau vairākus gadus veic pētījumus Rīgas Domā. Eksperti trīs mēnešu laikā baznīcu apmeklējuši 18 reizes. Pētījumu veicot, tika izmantota radiolokācijas tehnika, izveidots trīsdimensiju Doma iekšienes modelis, kurā precīzi attēloti bojājumi un uzklausīti ievērojamu ārvalstu speciālistu atzinumi. 
Latvijas zinātnieki debitē 
ar pasaulē unikālu vēja ģeneratoru
Diena  06/25/04    Vēja ģenerators RRVD (rotora režģotais vēja dzinējs), ko izgudrojusi un izgatavojusi Latvijas zinātnieku grupa, ir unikāls visā pasaulē - tas ir par 23 procentiem ražīgāks nekā labākie VEI (vēja enerģētiskās iekārtas) propellera tipa ģeneratori, ar radīto skaņu netraucē putnu migrācijai un to uzstādītājam atmaksājas ātrāk. Šādas RRVD priekšrocības min tā izgudrotāji. 
	Par vienu no šo vēja ģeneratoru uzstādītājiem jau tuvākajā laikā gatavojas kļūt Salacgrīvas pašvaldība - dome un firma WEA nodomu protokolā ir vienojušās par vēja parka būvniecību. Pēc RRVD ražotājfirmas vadītāju vārdiem, Salacgrīvai un tās tuvākajai apkārtnei pietiktu ar desmit šādiem vēja ģeneratoriem. Viena 600 kilovatu (kW) ģeneratora uzstādīšana izmaksā aptuveni 600 000 eiro, taču, kā Dienai norāda Salacgrīvas mērs Dagnis Straubergs, enerģētikas tirgus liberalizācijas gadījumā finansiāli ietaupīt izdotos ap 10 procentu.
	Vējam sasniedzot 11 metrus sekundē (m/s), RRVD sasniedz savu jaudas nominālu. Labākajiem VEI propellera tipa ģeneratoriem nomināls tiek sasniegts pie 12-15 m/s, bet pie 11 m/s tie saražo tikai 40 procentus elektroenerģijas no tā, ko spēj piedāvāt RRVD, stāsta A.Ščerbins. Jaunā tipa ģenerators sāk darbu pie 2 m/s, savukārt VEI propellera tipa ģeneratora startam, atkarībā no modeļa nepieciešamais vēja ātrums ir 4,5-5 metri sekundē. A.Ščerbins norāda, ka RRVD sistēma ir daudz piemērotāka tādai ģeogrāfiskai un meteoroloģiskajai situācijai, kāda tā ir Baltijā. "Mūsu vēji ir mērenāki, tāpēc nepieciešams uzstādīt ģeneratorus, kas strādā arī pie minimāla vēja."
	Vietējam un starptautiskajam tirgum pagaidām tiks piedāvāti trīs modeļi - 60 kW, 600 kW un 1000 kW pie 11 m/s. Cenu ziņā WEA negrasās atpalikt no pasaulē slavenākiem VEI tipa ģeneratoru ražotājiem Vestas un Enercon. 600 kW modelis ar visu uzstādīšanu varētu maksāt ap 600 000 eiro, apstiprina A.Ščerbins.
NBA draftā Andri Biedriņu 
izvēlas Goldensteitas "Warriors"
LETA  06/25/04    Šonakt Ņujorkā notikušajā Nacionālas basketbola asociācijas (NBA) drafta ceremonijā Latvijas talantīgo basketbolistu Andri Biedriņu pirmajā kārtā ar 11.numuru izvēlējusies Goldensteitas "Warriors" komanda, vēsta NBA oficiālā mājas lapa "www.nba.com". Biedriņš ir pirmais Latvijas basketbolists, kas izvēlēts NBA draftā. Spēcīgākajā pasaules basketbola līgā savulaik neilgu laiku spēlēja Gundars Vētra. 
	Biedriņš šī gada draftā ir visaugstāk novērtētais ārvalstu spēlētājs. Krievijas spēlētāju Pāvelu Podkolzinu Jūtas "Jazz" izvēlējās tikai kā 21. 
	Kā vēsta basketbola portāls "hoopshype.com", Biedriņa pirmās sezonas garantētā alga varētu būt 1 439 800 ASV dolāru jeb 784 690 latu. 
Reģistrēts šogad pirmais latvāņu upuris
BNS  06/28/04    Svētdien pirmais cilvēks šogad guvis apdegumus, saskaroties ar latvāņiem. 7% otrās pakāpes abu apakšdelmu apdegumus guvis kāds 15 gadus vecs aizkrauklietis. Tā pastāstīja Katastrofu medicīnas centra pārstāve Anta Buša. Viņa skaidroja, ka otrā pakāpe nozīmē visai smagus apdegumus, jo rada diezgan dziļas čūlas. 
	Valsts apdegumu centrā aģentūrai BNS pastāstīja, ka jaunieti no centra izrakstīs nākamnedēļ. 
	Pērn ar indīgajiem augiem apdedzinājās divi, savukārt 2002. gadā - 30 cilvēku. 
	Latvāņi ir lieli divgadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi, kurus Latvijā ieveda sešdesmitajos gados, uzskatot par vērtīgu lopbarību. Auga īpatnība ir ļoti indīgā sula un sari uz stublāja, kuriem pieskaroties cilvēks gūst ķīmiskus apdegumus. Apdegumu dēļ iet bojā virsējie ādas audi, bet cietušā stāvokli pasliktina nieze un asas sāpes. 
	Ja tomēr cilvēks saskāries ar latvāņiem, nepieciešams pēc iespējas ātrāk ar vēsu ūdeni rūpīgi nomazgāt traumēto vietu un vērsties pie mediķiem. 
Trešdaļa smēķē katru dienu
LETA  06/28/04    Katru dienu cigaretes, cigārus vai pīpes smēķē 32,7% Latvijas iedzīvotāju, tai skaitā 50,6% vīriešu un 17% sieviešu, liecina Centrālās statistikas pārvaldes sagatavotais Latvijas iedzīvotāju veselības apsekojums, kura laikā pērn izvaicāti 6800 iedzīvotāju visā valstī. Kādu cigareti dažreiz izsmēķē vēl 5,7% iedzīvotāju, tostarp 5,8% vīriešu un 5,6% sieviešu. Apkopotie dati liecina, ka kaismīgākie smēķētāji ir vīrieši vecumā no 35 līdz 44 gadiem - 63,7% no šīs vecuma grupas smēķē ik dienu, bet 6% - dažreiz. Savukārt no sievietēm visvairāk ar smēķēšanu aizraujas vecumā no 25 līdz 34 gadiem - 25,1%. 53,9% no smēķētājiem ik dienu vidēji izsmēķē 1-14 cigaretes, 40% - no 15 līdz 24 cigaretēm, bet 6,1% - vairāk nekā 25 cigaretes dienā. Vīrieši smēķē vairāk nekā sievietes. Visbiežāk gan vīrieši, gan sievietes smēķēt uzsākuši 15 līdz 18 gadu vecumā - attiecīgi 49,8% un 38,9%. Par nesmēķētājiem sevi atzinuši 61,6% valsts iedzīvotāju.
Palielinās reģistrēto laulību skaits, 
samazinās - šķirto
LETA  06/29/04    Kopš 2000.gada reģistrēto laulību skaits Latvijā ir palielinājies par 8,4%, bet šķirto laulību skaits samazinājies par 21%, informēja Centrālajā statistikas pārvaldē (CSP). 
	Līdz ar to var sagaidīt, ka turpmākajos gados varētu pieaugt precēto iedzīvotāju skaits un īpatsvars un samazināties neprecēto un laulību šķīrušo personu īpatsvars Latvijas iedzīvotāju skaitā, prognozē CSP. 
	Iedzīvotāju statistikas dati liecina, ka no visiem pilngadīgajiem iedzīvotājiem šā gada sākumā bija precējušies 54,3% vīriešu un 45,9% sieviešu. Nekad neprecējušos vīriešu īpatsvars bija 31%, bet sieviešu - 23,4%. Laulību šķīrušu vīriešu bija 11,5%, bet sieviešu - 15%. Atraitņu vidū sieviešu bija 15,7% no visām 18 gadu un vecākām sievietēm, turpretī vīriešu - 3,2%. 
	Lielākā daļa no visiem neprecētajiem jeb 72% bija vecumā līdz 24 gadiem. 
	Laulību statistikas dati par pēdējiem gadiem liecina, ka vīrieši pirmoreiz laulību reģistrē vidēji 27 gadu un sievietes - 25 gadu vecumā. 
	Vecumā no 16 līdz 20 gadiem reģistrētā laulībā dzīvo ļoti mazs skaits valsts iedzīvotāju - 2200 sieviešu un aptuveni 600 vīriešu. Savukārt gandrīz trīs ceturtdaļas no visiem laulībā esošajiem ir vecumā no 25 līdz 55 gadiem. 

Sabiedrību par atklātību 'Delna' 
vadīs Roberts Putnis
LETA  06/30/04    No 1.jūlija "Sabiedrību par atklātību "Delna"" vadīs Roberts Putnis, nomainot ilggadējo organizācijas vadītāju un dibinātāju Inesi Voiku, ziņo laikraksts "Diena". 
	Viens no "Delnas" dibinātājiem, jaunatnes kluba "Māja" pamatlicējs, Ķelnes universitātes tiesību zinātņu maģistrantūras students Putnis savu nevalstisko organizāciju vadīšanas pieredzi papildinājis ar darbu valsts sektorā, strādājot Ķelnes ES informācijas centrā. 
	"Delnas" vadība mainās, jo Voika sāks studijas ASV Hārvarda universitātes Džona F.Kenedija Valdības skolā publiskās administrācijas maģistrantūras programmā. Kā pastāstījusi Voika, ASV valdības Fulbraita stipendija viena gada studijām Amerikā viņai piešķirta pērn. 
	Voika saglabā "Delnas" valdes locekles amatu, kā arī paliks starptautiskās pretkorupcijas organizācijas "Transparency International" starptautiskajā valdē.