K a s   j a u n s	
Nr. 353:   2004.g. 17.- 23.jūnijs	
L a t v i j ā ?	

J ā ņ i
Sveicot Jāņos, 
prezidente atzīmē latviešu darba tikumu
LETA  06/23/04    Doma laukumā izveidotajā Zāļu tirgū sveicot visus Latvijas jāņubērnus, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga otrdien uzsvēra, ka latvieši jau izsenis bijusi ļoti strādīga un čakla tauta, kas citādi nebūtu varējusi izdzīvot Latvijas klimatiskajos apstākļos.
	"Ja nebūtu bijuši tik strādīgi, nebūtu spējuši izdzīvot," viņa sacīja. "Tas mums ir mantojums, kas nāk līdzi no senčiem".
	Prezidente uzsvēra, ka līdztekus darba tikumam latvieši tradicionāli iemantojuši arī māku un spēju "svinēt un priecāties, dziedāt un dejot, uzēst sieru un uzdzert alutiņu". Tomēr tas jādara ar mēru, uzsver prezidente. Un pie stūres sēsties reibumā nevajag - jāprot "būt atbildīgam par sevi, saviem tuviniekiem un citiem uz ceļa".
	Vīķe-Freiberga norādīja, ka pēc pēdējām nedēļām un mēnešiem, kad saule "mūs nebija pārāk aplaimojusi," tā šodien ir uzspīdējusi. Viņa aicināja ņemt to par zīmi, ka "mēs sākam skaistu, saulainu, siltu vasaru un ka virzāmies uz priekšu arī pretī savai saulainai un veiksmīgai attīstībai".
	Viņa novēlēja visiem Latvijā, lai šie būtu īpaši skaisti, līksmi, priecīgi Jāņi. Prezidente vēlētos, lai katrs iemācīties kādu jaunu četrrindi, kādu jaunu Jāņu dziesmu no latviešu plašā dziesmu pūra.
	Viņa novēlēja, lai "jāņuguns gaisma nes ne tik vien svētību un ražu laukiem, bet svētību un auglību visās Latvijas ģimenēs".
Ārsti gatavojas Jāņu traumu maratonam 
Diena  06/18/04    Lai arī dažu pēdējo gadu Jāņi pavadīti gandrīz priekšzīmīgi, kad Katastrofu medicīnas centram nebija vairāk izsaukumu kā citās dienās, mediķi tik un tā gatavojas "Jāņu traumu maratonam". Kā teic Traumatoloģijas slimnīcas uzņemšanas nodaļas vadītājs Juris Platkājs, "ir lietas, ko pēc vislabākās gribas nevar ne prognozēt, ne paredzēt. Atpūtas dienu šogad ir daudz, un visuzmanīgākajiem jābūt tieši brīvdienu beigu posmā, kad tiek zaudēta modrība." 
	Vislielākais un tipiskākais Jāņu traumu skaits ir kaujoties, krītot iegūti sasitumi, nobrāzumi, lūzumi, grieztas brūces. Viss, uz ko pēdējās pirmssvētku nedēļās medijos tiekam aicināti, Jāņos piepildās. Alkohols, līksmība, adrenalīns, kam svētkos arī jābūt, ir, taču pa vidu gadās neparedzētas, dzīvnieku izraktas bedres pļavās, krišana ugunskurā vai pa nestabilām kāpnēm no siena pantiem. Lūst potītes, ceļu locītavas, rokas un elkoņi, tāpēc mediķi lūdz uzmanīties no muļķīgām sadzīves traumām, no kurām varētu arī izvairīties.

Eiropas Savienībā
Eiropas Savienībai ir konstitūcija
Latvijas Avīze  06/21/04    Divu dienu garos cīniņos Eiropas Savienības valstu vadītāju apspriedē Briselē izdevies panākt kompromisu par ES konstitūciju. 
	Latvijas premjera Induļa Emša solītās "laimīgās beigas" piepildījās pēc divu dienu garām debatēm, kad valstu līderi bija noguruši un apsveikuma un sajūsmas runas bija īsas. 
	"Šī konstitūcija paredz brīvu darba spēka kustību, brīvas robežas, brīvu izvēli, kur dzīvot, vienādus nosacījumus un biznesa iespējas," tā par vairāk nekā divsimt lapu biezo dokumentu izteicās Emsis. Premjers arī paredzēja, ka konstitūcija prasīs izmaiņas Latvijas likumos, īpaši cilvēktiesību jomā. "Eiropa noveco, Eiropai jākonkurē pasaules tirgū (..) un šis jaunais līgums dod attīstības iespēju visai Eiropai gan savstarpēji, gan konkurējot ar citiem pasaules reģioniem," rezumēja Latvijas ārlietu ministrs Rihards Pīks. Britānijas premjerministrs Tonijs Blērs savukārt secināja, ka veiksmīgās Eiropas nākotnes debates iznākums ir sākums "jaunajai Eiropai". 
	Nākamais izaicinājums būs ES konstitūcijas ratifikācija, jo īpaši pēc iedzīvotāju zemās aktivitātes Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Proti, Spānijā, Nīderlandē, Francijā, Luksemburgā, Beļģijā, Britānijā, Īrijā, Dānijā, Čehijā, Polijā plānots rīkot tautas nobalsošanu par ES konstitūciju. "Latvijā (..) nav nekādas vajadzības vēlreiz iet ar Eiropas lietām uz referendumu, jo mēs tikko kā balsojām. Tie cilvēki, kas interesējās, kur mēs pievienojamies, šo projektu zināja.(..) Tā būtu naudas nosviešana zemē," sacīja Emsis. Vienlaikus premjers atzina, ka nav plānota arī nekāda informācijas kampaņu rīkošana. "Skaidrojums nāks caur ikdienas darbu. Īpašas reklāmas kampaņas nebūs (..). Par krimināllikumu iedzīvotājiem kampaņas nav bijušas," sacīja Emsis.
	Atbilde uz jautājumu, cik lielā mērā kompromisā par ES konstitūciju ietvertas Latvijas intereses, ir divējāda. "Šis konstitucionālais līgums ir tik labs, cik vien šajā vēsturiskajā brīdī to bija iespējams sasniegt (..)," sacīja Emsis. Vienlaikus premjers atzina, ka Latvijai "neizdevās panākt visu, ko bijām iecerējuši". Proti, vienā no grūtākajiem jautājumiem par lēmumu pieņemšanas formulu beigu beigās mazās valstis piekāpās. Tādējādi saskaņā ar konstitūciju ES ministriem, lai pieņemtu lēmumus, būs nepieciešama 55 procentu dalībvalstu (ap 14 no 25) piekrišana, kas vienlaikus pārstāvēs 65 procentus savienības iedzīvotāju.
	Jautājumā par minimālo vienas dalībvalsts deputātu skaitu Eiropas Parlamentā, mazajām valstīm izdevies panākt izdevīgākus nosacījumus. Proti, minimums būs seši deputāti. Latvijas gadījumā tas nozīmē, ka netiks samazināts mums pašreiz piešķirtās 8 vietas. Bet Dieva vārdu ES konstitūcijā neminēs. 
	Kurš būs Eiropas Komisijas jaunais prezidents, tā arī nav zināms. Gluži kā šaha spēlē Britānija, Itālija, Nīderlande, Spānija, protestējot pret Francijas un Vācijas izvirzīto Beļģijas liberālo premjeru Giju Verhofstadu, par savu favorītu nosauca britu konservatīvo Eiropas komisāru Krisu Patenu. Savukārt kandidāts, kuram piekristu abas puses, Luksemburgas premjers Žans Klods Junkers, atkārtoti noraidīja piedāvājumu. "Esmu apsolījis saviem vēlētājiem palikt mājās un es neesmu melis," paskaidroja Junkers. Iespējamo kandidātu vidū bija portugāļu premjera Hosē Barroso, ES ģenerālsekretāra Havjēra Solanas, Īrijas premjera Bertija Āherna, franču ārlietu ministra Mišēla Barnjē, vācu ārlietu ministra Joškas Fišera, portugāļu tieslietu Eiropas komisāra Antonio Vitorino, bijušā Eiropas Parlamenta prezidenta Pata Koksa un Austrijas kanclera Volfganga Šisela vārdi. Vienlaikus strīds par EK prezidenta kandidatūru nav tikai par personībām. Jautājums ir, vai ES turpinās līdzšinējo ciešākas integrācijas un likumu saskaņošanas politiku, vai arī reformas un savienības pieaugošā ietekme pār nacionālo valstu politiku tiks piebremzēta. 
	Eiropas līderi rakstiski atgādināja Krievijai par joprojām neparakstītajiem un neratificētajiem robežlīgumiem ar Latviju un Igauniju. Uzsverot sadarbības nozīmi ar jaunajiem ES kaimiņiem, Krievija tiek aicināta aktīvāk iesaistīties Baltijas jūras vides aizsardzībā. Šis aizrādījums attiecas, piemēram, uz Krievijas vienkorpusa naftas tankkuģiem, kuri Eiropā ir aizliegti, gan arī ūdens piesārņotības problēmu un citiem jautājumiem. 
	ES konstitucionālais līgums ietver skaidru kompetenču un varas sadali starp galvenajām institūcijām un starp ES un nacionālajām dalībvalstīm. Konstitūcijā ietverta arī pamattiesību harta. Eiropas Parlaments kļūs varenāks, iegūstot papildu līdzlemšanas tiesības tādās jomās kā lauksaimniecība, imigrācijas politika, ES budžets un citas. Nacionālajiem parlamentiem paredzētas tiesības uzraudzīt ES direktīvu un regulu tapšanas procesu. Proti, tiesības iesniegt protestus vai pat sūdzēties Eiropas tiesā gadījumos, ja ES institūcijas gribētu pieņemt lēmumus jautājumos, kas patiesībā ir dalībvalstu nacionālā kompetence. Saskaņā ar konstitūciju ārlietās, aizsardzībā, iekšlietās un migrācijas jautājumos, kā arī nodokļu un sociālajā politikā Latvija savu politiku ar ES nesaskaņos. Savukārt jautājumos par konkurenci, tirdzniecību, ekonomiku, lauksaimniecību un transportu ES iekšējā tirgū, kā arī vidi un ES strukturālo fondu programmām, lēmumi būs jāpieņem kopā ar pārējām 24 ES dalībvalstīm. Lēmumi par nodokļu politiku, ārpolitiku un ES budžetu tiks arī turpmāk pieņemti vienbalsīgi. Konstitūcija paredz vairākus jaunus posteņus - ES ārlietu ministrs, pastāvīgs ES padomes prezidents u. c. ES ikdienas darbu pēc konstitūcijas spēkā stāšanās (aptuveni 2009. gads) turpmāk pusotra gada garumā vadīs trīs valstu prezidentūra. Drošības jomā konstitūcijā iekļauts tā sauktais "savstarpējais aizsardzības pants", kurš paredz, ka briesmu gadījumā dalībvalstis apņemas būt solidāras un viena otrai palīdzēt.
Tēvzemieši Eiropas Parlamentā gatavojas 
darboties neietekmīgās "Nāciju Eiropas" grupā. 
BBI  06/22/04    Vai tādējādi Latvijas vēlētāji balsis ir atdevuši deputātiem, kuri reālo lēmumu pieņemšanā nemaz nepiedalīsies? Mūsu Eiropas lietu korespondents Ansis Bogustovs šodien skaidroja, vai tēvzemiešiem kā lielākajai nacionālajai delegācijai kādā no Eiroparlamenta frakcijām nepieciešamības gadījumā izdosies aizstāvēt mūsu valsts nacionālās intereses. 
	Par Eiroparlamenta lielāko frakciju - Eiropas Tautas partiju grupu "Nāciju Eiropas" grupa būs teju desmitkārt mazāka ar aptuveni 30 vietām. Tēvzemiešu četri deputāti tajā varētu kļūt par trešo lielāko valsts delegāciju. Abu šo konservatīvo spēku galvenā atšķirība ir jautājums par Briseles pārāk lielo ietekmi. "Nāciju Eiropas" grupa uzskata, ka Savienībai jāpaliek vien suverēnu valstu sadraudzībai, nevis jākļūst par vienotu valsti ar vienu valdību un galvaspilsētu. 
	Īrijas lielākā deputātu grupa, pirms 30 gadiem ienākot Eiroparlamentā, izlēma pievienoties šai frakcijai. Turklāt "Fianna Fail" partija vēl aizvien ir lielākā valstī un viņu partijas līderis Bertijs Āherns šobrīd ir Īrijas premjers. 
	Frakcijas ģenerālsekretārs skaidro, ka, būdami mazākas frakcijas ietekmīgākā nacionālā daļa, var panākt daudz vairāk, nekā izšķīstot, piemēram, lielās Konservatīvo grupas lielo kompromisu jūrā. 
	Tā kā esam no nelielas dalībvalsts, mūsu deputātiem jāstrādā pēc iespējas efektīvāk, lai sasniegtu labāko iespējamo rezultātu Īrijas interesēs. Tādēļ, piederot vidējai vai pat mazai grupai, mēs daudz biežāk frakcijas vārdā varam uzstāties, piemēram, plenārsēdēs un tiešām līdzdarboties būtiskākajās debatēs un lēmumu pieņemšanā. Bet vienlaikus Īrijas opozīcijas partija, kura tagad iekļāvusies Eiroparlamenta lielākajā frakcijā, šeit vispār nav pamanāma. 
	Par savu pēdējo lielāko panākumu īru "Nāciju Eiropas" grupa min gadījumu, kad ar savu aktivitāti Zvejniecības lietu komitejā par spīti spāņu zvejnieku lobija skaitliskajam pārsvaram izdevās izcīnīt īpašus ierobežojumus citu dalībvalstu zvejas kuģiem pie Īrijas krastiem... 
	"Spānijas zvejnieku industrijas lobiji šeit Eiroparlamentā krietni pārsniedz Īrijas deputātu ietekmi, jo Spānija vienkārši ir lielāka valsts. Kā atsevišķa "Nāciju Eiropas" frakcija mēs varējām uzrunāt Eiroparlamenta Zvejas lietu komiteju un citas frakcijas, tādējādi izcīnot atbalstu, ko citādāk mēs nebūtu varējuši sasniegt. Manuprāt, mums izdevās vismaz daļēji nodrošināt īru zvejnieku interešu aizstāvību. Ja mēs būtu lielākas grupas daļa - Spānijas vairākums noteikti nomāktu mūsu intereses jau pašu frakcijas ietvaros." 
	Eiroparlametā līdz šim ietekmīgie amati tikuši sadalīti ne tikai pēc ietekmīgāko politisko grupu piederības, bet arī tā, lai vismaz viens deputāts no katras dalībvalsts kļūtu par vienu no 14 parlamenta viceprezidentiem vai 20 nozaru komisiju vai vismaz politisko frakciju līderiem. 
EK apstiprinājusi 
Latvijas Lauku attīstības plānu
LETA  06/23/04    Eiropas Komisija (EK) šodien apstiprinājusi Latvijas Lauku attīstības plānu, kas lauku attīstības pasākumiem triju gadu laikā - no 2004. līdz 2006.gadam - paredz finansiālo atbalstu līdz 272 miljoniem latu, aģentūru LETA informēja Zemkopības ministrijas (ZM) Preses un sabiedrisko attiecību nodaļā.
Līdz ar plāna apstiprināšanu par mazāk labvēlīgajiem apvidiem atzīti 74,4% Latvijas teritorijas. Jau ziņots, ka ZM iepriekš bija lūgusi EK par papildu atbalstāmajiem mazāk labvēlīgajiem apvidiem atzīt 76,5% Latvijas zemju. Tomēr sarunās EK uzdevusi Latvijai šo platības apjomu samazināt par 2,1%.
	Atbalsts paredzēts ne tikai mazāk labvēlīgo apvidu kompensācijām, bet arī agrovides pasākumiem, kooperatīvu attīstībai, daļēji naturālo saimniecību atbalstam, veterināro un higiēnas prasību ieviešanai, agrajai pensionēšanai, bioloģiskajai lauksaimniecībai, bioloģiskās daudzveidības uzturēšanai, vidi saudzējošai lauksaimniecībai un citiem mērķiem.
	Latvijas Lauku attīstības plāna mērķis ir paaugstināt lauku saimniecību ienākumu līmeni, attīstīt un paaugstināt ražošanas efektivitāti lauku saimniecībās, ievērojot vides prasības, dažādot lauku ekonomiskās aktivitātes un ienākumus, kā arī saglabāt lauku apdzīvojumu.
	Plāna īstenošanai noteiktas divas prioritātes. Viena prioritāte ir efektīvas, elastīgas un resursus ilgtspējīgi izmantojošas lauku ekonomikas attīstība, bet otra - bioloģiski daudzveidīgas lauku vides saglabāšana. Minēto prioritāšu īstenošanai plānā noteikti vairāki atbalsta pasākumi.

Gribīgo koalīcijā
Izvada Irākā kritušo Latvijas karavīru 
Diena  06/18/04    "Var droši teikt, ka sev viņš nedzīvoja - viņam bija ģimene un darbs," par sapieri Olafu Baumani atvadu ceremonijā sacīja bruņoto spēku kapelāns	Vienkāršā un klusā ceremonijā ar armijas godasardzi un valsts vadības līdzdalību ceturtdien no Pētera baznīcas Rīgā pēdējā gaitā izvadīja sapieri Olafu Baumani (34), kurš pagājušajā nedēļā Irākā kopā ar vēl pieciem koalīcijas spēku karavīriem gāja bojā mīnmetēja uzbrukumā nesprāgušas munīcijas neitralizētājiem. Kopš neatkarības atjaunošanas viņš ir pirmais ārzemēs kritušais Latvijas karavīrs.
	"Latvijas vārdā es vēlos vēlreiz izteikt valsts dziļāko cieņu un pateicību karavīra Olafa Baumaņa drosmei, profesionalitātei un varonībai. Kā miera nodrošināšanas misijas karavīrs viņš zaudēja dzīvību, gādājot par to, lai daudziem citiem tā tiktu saglabāta. Viņš tagad pievienojies aizsaules latviešu varoņu pulkam, un visa Latvija dalās sērās ar viņa tuviniekiem," pāris stundu pirms izvadīšanas ceremonijas runā Saeimā teica Valsts prezidente Vaira Vīķe- Freiberga, kura vēlāk ieradās baznīcā izteikt līdzjūtību O.Baumaņa sievai, trīs un deviņus gadus vecajiem dēliem un pārējai ģimenei.
	Īsi pirms divpadsmitiem pulcējas vairāki desmiti karavīra tuvinieku un draugu, un arvien vairāk formās tērptu vīru. Pie sarkanbaltsarkanā karoga pārklātā zārka, uz kura guļ virsnieka cepure, godasardzē katrā pusē stāv četri NBS štāba un Nacionālās aizsardzības akadēmijas karavīri un vēl gandrīz desmit sardzē pie armijas vienību karogiem. Pie O.Baumaņa fotogrāfijas novietoti divi viņam pēc nāves piešķirtie apbalvojumi - NBS piemiņas medaļa par piedalīšanos starptautiskās operācijās un aizsardzības ministra goda zīme. Stundas garumā cits pie cita rindojas vainagi - no dienesta biedriem sapieriem, Irākā dienošo karavīru sievām, armijas vienībām, ASV un britu vēstniecības, valsts vadības. Īsajā izvadīšanas ceremonijā nerunā neviens, izņemot bruņoto spēku kapelānu. "Skatoties uz viņa dzīvi, var droši teikt, ka sev viņš nedzīvoja - viņam bija ģimene un darbs," spēlējot bruņoto spēku orķestrim, saka kapelāns. 
	O.Baumani, kurš bruņotajos spēkos dienēja no 1997.gada un kuram misija Irākā bija otrā pēc Bosnijas, zemē guldīja privātā ceremonijā Valmierā, kas bija viņa pēdējā dzīvesvieta.
Latvijas kontingentam Irākā mainīsies vadība
BNS  06/23/04    Jūnija beigās notiks starptautiskās miera nodrošināšanas operācijas Irākā (OIF) Latvijas kontingenta štāba virsnieku rotācija.
	Nacionālo bruņoto spēku (NBS) preses virsnieks Uldis Davidovs informēja, ka sestdien plkst.6 starptautiskajā lidostā "Rīga" notiks astoņu štāba virsnieku pavadīšanas ceremonija. Tajā piedalīsies un ceļamaizi karavīriem dos NBS komandieris Gaidis Andrejs Zeibots.
	Latvijas kontingenta komandiera pienākumus turpmāk pildīs Starptautiskās koalīcijas Polijas vadīto daudznacionālo stabilizācijas spēku divīzijas štāba virsnieks majors Ēriks Naglis.
	Uz Irāku, lai tur dienošajiem karavīriem atvestu Līgo svētku sūtījumu no dzimtenes - ozollapu vainagus un cienastu -, dosies arī 1.kājnieku bataljona kapelāns Elmārs Pļaviņš un NBS štāba personāldepartamenta sociālo lietu speciāliste Aija Staņus.
	Mobilo strēlnieku mācību centra Ādažos preses virsnieks kapteinis Normunds Stafeckis informēja, ka Jāņi un visi pārējie karavīri, kas dien Irākā, saņems 50 kilogramus Jāņu siera, ko dāvina Stradiņa universitāte. Cienastā būs arī Latvijā cepta rupjmaize un "ļoti, ļoti daudz vēstuļu no mājām".
	Starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Irākā pašlaik atrodas 114 Latvijas karavīri.

Valdība un partijas
ECT Ždanokas sūdzību atzīst par pamatotu 
BNS  06/17/04    Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) atzinusi par pamatotu Tatjanas Ždanokas sūdzību pret un piespriedusi Latvijas valstij viņai atmaksāt 10 000 eiro par morālajiem zaudējumiem un tikpat par tiesas un ceļa izdevumiem. Vēl valstij būs jāsamaksā 1250 latu materiālais zaudējumus, kas saistīts ar Rīgas domes deputāta algas neizmaksāšanu Ždanokai par pusotru gadu. 
	Par to žurnālistiem ceturtdien paziņoja Ždanoka. 
	Viņa uzsvēra, ka šis spriedums nozīmē, ka Latvijai nāksies mainīt likumdošanu un atcelt ierobežojumus gan Saeimas un pašvaldību vēlēšanās, gan arī "nedemokrātiskos ierobežojumus, kas ir citos likumos". 
Zeme zem 'Gaismas pils' 
izmaksās vairāk nekā divus miljonus latu 
LETA  06/17/04     Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) jaunceļamās ēkas būvlaukumā atsavināmie nekustamie īpašumi maksā Ls 2 162 000, liecina pēc Kultūras ministrijas pasūtījuma "BDO Invest" veiktais novērtējums. 
	LNB projekta biroja sabiedrisko attiecību speciālists Rolands Puhovs informēja, ka desmit zemesgabalu, kas atrodas iecerētā būvlaukuma teritorijā, kopējā vērtība noteikta 810 500 latu, bet pārējo summu veido 19 dzīvokļu cena nojaucamajās ēkās Kuģu ielā 8/10, Uzvaras bulvārī 2 un nedzīvojamo telpu cena Uzvaras bulvārī 2. Divos dzīvokļos vērtētāji netika ielaisti, tāpēc vērtējums ticis veikts "bez iekļūšanas telpās". 
	Dzīvokļu novērtējums Kuģu ielā 8/10 svārstās no 12 200 līdz 84 100 latiem, bet viena kvadrātmetra cena ir noteikta no 342 līdz 866 latiem. Namā Uzvaras bulvārī 2 dzīvokļu novērtējums ir augstāks - no 26 900 līdz 123 700 latiem. Viena kvadrātmetra cena ir noteikta no 495 līdz 1045 latiem. Par nedzīvojamajām telpām ēkas Uzvaras bulvārī 2 pirmajā stāvā "BDO Invest" ierosina maksāt 473 000 latus jeb 727 latus par kvadrātmetru. 
	"BDO Invest Rīga" par atsavināmo nekustamo īpašumu izvērtēšanu Kultūras ministrija samaksāja 2430,80 latu. Taču, lai pārliecinātos par vērtējuma kvalitāti, tika piesaistīti vēl divi "augsti kvalificēti un neatkarīgi vērtētāji" atsevišķu vienību kontrolvērtēšanai. Par šo pakalpojumu SIA "BRC" tika samaksāts 495,60 latu, bet SIA "Latio" - 619 latu. Tā kā vērtējumi atšķīrās, Kultūras ministrija uzskata, ka "nepieciešams veikt visu nekustamo īpašumu kontrolvērtējumu, lai noskaidrotu precīzāko taisnīgo tirgus vērtību, kas ļaus ietaupīt ievērojamus valsts finanšu līdzekļus". Pēc kontrolvērtējuma saņemšanas katram nekustamajam īpašumam tiks noteikta piedāvājuma summa. Patlaban ministrija strādājot pie cenu izsoles izsludināšanas nekustamo īpašumu vērtēšanas kompānijām. 
	"Ir vērts investēt 8000 latu, lai ietaupītu 300 000 latu," šodien pēc LNB projekta īstenošanas Uzraudzības padomes sēdes žurnālistiem teica KM valsts sekretārs Daniels Pavļuts un skaidroja, ka pakalpojumam nepieciešamo summu pilnībā kompensēs iegūtie ietaupījumi. 
	Vēl iepriekšējās valdības laikā KM konkursa kārtībā izraudzījās advokātu Selvi Selgu, ar kuru ir noslēgts līgums par 22 600 latiem. Kā paskaidroja Puhovs, summa veidojas no trīs veidu pakalpojumiem, ko sniegs advokāts Selga, - 600 lati tiks maksāti par katru tiesvedības procesu ar katru nekustama īpašuma īpašnieku, 400 lati par katru likumu par nekustamā īpašuma pārņemšanu valsts rīcībā un 100 lati par katru reģistrēto nekustamo īpašumu zemesgrāmatā. Taču, ja ar īpašnieku izdodas vienoties par cenu un nav nepieciešami tiesu darbi, tad nauda tiek "ietaupīta". Selgam ir samaksāts 20% avanss. 
	Puhovs pastāstīja, ka saistībā ar pašvaldībai piederošajiem īpašumiem Kuģu ielā 4 un Kuģu 6, kurus tā iegādājas 2003.gada decembrī, 2003.gada decembrī ir nosūtīta vēstule Rīgas domei ar lūgumu norādīt nosacījumus, uz kādiem īpašumi tiks nodoti valsts rīcībā, bet Rīgas dome vēl neesot sniegusi atbildi. Par pārējiem diviem īpašumiem, kas Rīgas domei pieder jau ilgu laiku, vienošanās par nodošanu valsts īpašumā arī neesot panākta. 
Prezidente Saeimā 
atvēsina politiķu sakarsušos prātus 
Diena  06/18/04    Piekrītot, ka Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus valdības partijas varētu uztvert kā zināmu trauksmes signālu, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ceturtdien Saeimas sēdē tomēr sacīja: "Valstij bija jāpabeidz ļoti gara neatliekamu darbu virkne, lai pilnībā iekļautos ES. Valdība sadarbībā ar parlamentu nav taupījusi pūles, lai ļoti saspringtā un smagā darba tempā izpildītu situācijas prasības, un par to jums visiem valsts vārdā šeit gribu pateikt paldies." Jaunā laika un TB/LNNK uzrunātā Tautas partija nesteigs atstāt Induļa Emša (ZZS) valdību, taču varētu dot premjeram līdz budžeta grozījumu sagatavošanai augusta sākumā laiku labējā vairākuma nodrošināšanai.
	Prezidente centās atvēsināt ar valdības gāšanas ideju pārņemto politiķu prātus, raidot vairākus signālus, nevienu vārdā gan nenosaucot. Žurnālistiem V.Vīķe-Freiberga atzina, ka biežas valdību maiņas valsts attīstībai par labu nenāk, kā arī aicināja nesaistīt tik tieši EP vēlēšanu rezultātus ar valdību, jo spēku samēru Saeimā šīs vēlēšanas nemainīja. Uzrunājot deputātus, prezidente teica, ka diskusijas starp politiķiem nedrīkst kļūt pašmērķīgas, populistiskas un politikāniskas, ka jāspēj "noteikt robežu, kur beidzas dialogs ar vēlētāju un sākas valsts interešu bremzēšana, un atbildības pārnešana uz tautas pleciem".
	V.Vīķe-Freiberga vēlētos, lai izskatāmie projekti atbilstu valsts aktuālajām interesēm un "deputātu batālijas par kādu interešu sfēru nebūtu atrautas no ārējās pasaules".
	V.Vīķes-Freibergas tradicionālā uzstāšanās Saeimas pavasara sesijas pēdējā sēdē sakrita ar amatā aizvadīto gadu pēc atkārtotas ievēlēšanas par prezidenti, kā arī ar valdības simts dienām. Tām par godu JL frakcija prasīja I.Emša valdības demisiju, ko Saeimas vairākums noraidīja (par nobalsoja 31 deputāts no JL un TB/LNNK). No futbola čempionāta atgriezušies TP frakcijas līderi Aigars Kalvītis un Gundars Bērziņš, šķiet, nebija informēti, ka viņu prombūtnē TP priekšsēdis Atis Slakteris un JL vadītājs Einars Repše vienojušies būt abpusēji laipni, ko jau varēja just trešdien TV diskusijā Kas notiek Latvijā. G.Bērziņš debatēs izteica šaubas, vai var uzticēties JL līderim, kas jau vairākas reizes esot lauzis doto zvērestu savām bijušajām sievām. E.Repše Dienai apgalvoja, ka pēc TP pārstāvju runām viņš neesot dusmīgs. Viņš pats savu runu veltīja TP pārliecināšanai ātrāk izšķirties par I.Emša valdības atstāšanu, lai nezaudētu vēlētājus.
	JL vadītājs arī norādīja uz niecīgo TP amatu skaitu valdībā, kas neesot proporcionāls mandātu skaitam Saeimā. Vēlāk Dienai E.Repše teica, ka TP jaunajā valdībā pienāktos septiņi ministri tagadējo piecu vietā. Taču jau pēc E.Repšes uzstāšanās G.Bērziņš paziņoja: "Mēs neesam nekādas prostitūtas, ko var nopirkt ar amatiem." TP nesteigsies atstāt valdību, taču no politiķu sacītā varēja secināt, ka sarunas ar JL tiks turpinātas, lai izvērtētu, vai partijām kādreiz ir iespējams strādāt kopā. Tas galvenokārt ir nepieciešams valsts budžeta dēļ, ko TP negatavojas piedāvāt Saeimai nestabilā politiskā situācijā, kāda būs, ja lielākā Saeimas labējā frakcija būs opozīcijā.
	A.Kalvītis nepieļauj budžeta izskatīšanu mazākuma valdībā, balstoties uz Tautas saskaņas partijas balsīm. TSP frakcijas priekšsēža vietnieks Valerijs Agešins Dienai apstiprināja, ka ar premjeru ir vienošanās par TSP iesaistīšanos budžeta veidošanā, kas savukārt TP pārstāvim nebija zināms. TP drīzumā tiksies ar premjeru un prasīs nodrošināt labējo vairākumu, kas iespējams trīs veidos - papildināt valdību ar TB/LNNK, Jauno laiku vai ar daļu JL cilvēku. ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis savukārt domā, ka labējo vairākums ir jāmeklē visiem partneriem kopā. Sēdē viņš teica: "Kas gan ir mainījies šo mēnešu laikā, ja TP no oranžā izlaupītāja, ko nevar laist pie siles, ir kļuvusi par JL labāko draugu." A.Brigmanis uzskata, ka JL nebija izdevīgi nākt valdībā, kad "bija tik liels sastrēgums un kādam vajadzēja šos gruvešus novākt un uzņemt tautas sašutumu, taču tagad JL ir klāt, lai baudītu to, ko valdība ir izdarījusi".
Kultūras ministrija mainīs kultūrpolitikas kursu
BNS  06/18/04     Kultūras ministrija rudenī apspriešanai plāno nodot jaunās kultūrpolitikas vadlīnijas, kas, atšķirībā no gandrīz pirms desmit gadiem pieņemtajām pamatnostādnēm, noteiks Latvijas mērķus un ideālus pēc iestāšanās Eiropas Savienībā (ES). 
	"Līdz šim esošās [pamatnostādnes] neparāda, kādu Latviju mēs gribam.. Šobrīd tiek strādāts pie kultūrpolitikas bāzes dokumenta, kam tiks pakārtota stratēģija," žurnālistiem ceturtdien pauda kultūras ministre Helēna Demakova. 
	Valsts kultūrpolitikas pamatnostādnes, kas izstrādātas pirms desmit gadiem, vairs neatspoguļo pašreizējo situāciju, taču kultūrpolitikā jāņem vērā Latvijas kā ES dalībvalsts uzdevumi. Par kultūras prioritātēm kļuvusi Latvijas interešu aizstāvība ES un sadarbība savienības ietvaros, Latvijas ieguldījums Eiropas likumdošanā, globalizācijas izaicinājumi un latviskuma saglabāšana, kā arī decentralizācija, tostarp - nacionālas nozīmes kultūras funkciju uzticēšana atsevišķām pašvaldībām, pausts kultūras ministres pārskatā par 100 dienās paveikto. 
	Kultūrpolitikas vadlīnijas izstrādā Kultūras ministrijas Kultūrpolitikas departaments un ministre. Darbā iesaistīti gan tie, kas pirms desmit gadiem izstrādāja valsts kultūrpolitikas pamatnostādnes - dzejnieks Imants Ziedonis un politiķis Dainis Īvāns, kā arī citi cilvēki, kas spējīgi ierosināt kādas svaigas idejas.  
Satversmes tiesa nepieņem izskatīšanai 
TSP sūdzību par izglītības reformu
LETA  06/18/04     Satversmes tiesa (ST) nav pieņēmusi izskatīšanai Tautas saskaņas partijas (TSP) Saeimas deputātu Borisa Cileviča un Vitālija Orlova sūdzību par izglītības reformu mazākumtautību skolās, informēja tiesā. Šis tiesas lēmums nav pārsūdzams. 
	Kā ziņots, konstitucionālā sūdzība tika iesniegta par Izglītības likuma pārejas noteikumu 9.punkta 3.apakšpunktu, kas nosaka spēkā stāšanās termiņu - 2004.gada 1.septembri - likuma prasībai par izglītības ieguves valodu mazākumtautību skolās. 
	Iesniedzēji uzskatīja, ka apakšpunkts neatbilst Satversmei un Latvijas starptautiskajām saistībām, un lūdza atzīt to par spēkā neesošu no pieņemšanas brīža. 
	Apakšpunkts nosaka, ka 2004.gada 1.septembrī valsts un pašvaldību skolās, kurās īsteno mazākumtautību izglītības programmas, sākot ar 10.klasi, mācības notiek valsts valodā atbilstoši valsts vispārējās vidējās izglītības standartam, bet valsts un pašvaldību profesionālās izglītības iestādēs, sākot ar 1.kursu, - valsts valodā atbilstoši valsts arodizglītības standartam vai valsts profesionālās vidējās izglītības standartam. 
	Šie standarti noteic, ka mācību satura apguve valsts valodā tiek nodrošināta ne mazāk kā trijās piektdaļās no kopējās mācību stundu slodzes mācību gadā, ieskaitot svešvalodas, un nodrošina ar mazākumtautības valodu, identitāti un kultūru saistīta mācību satura apguvi mazākumtautības valodā, teikts apstrīdētajā likuma pārejas noteikumu punktā. 
Pētīs valodas stāvokli
LETA  06/19/04    Valsts valodas centrs (VVC) organizēs akciju "Latviešu valodai draudzīga pilsēta - 2004". Projekta mērķis ir noskaidrot latviešu valodas stāvokli Latvijas pilsētās, kā arī atbalstīt pilsētas, kuru iedzīvotājiem tiek nodrošināta valsts valodai draudzīga vide - gan publiskajā informācijā, gan saskarsmē ar apmeklētājiem, gan preču marķējumā un pašvaldības attieksmē pret latviešu valodu. Tajā būs iespēja aplūkot unikālu izstādi, kurā atspoguļoti akcijas "Noķer gimalajiešu lāci" interesantākie materiāli - kuriozas valodas kļūdas tūrisma katalogos, preču marķējumā, lietošanas instrukcijās un publiskajā informācijā.
Premjers lūdz SAB sākt izmeklēšanu
NRA  06/21/04    Ministru prezidents Indulis Emsis aicinās Satversmes aizsardzības biroju (SAB) izmeklēt sestdien, 19. jūnijā, laikrakstā Neatkarīgā Rīta Avīze publicēto informāciju par marta sākumā noslēgto mierizlīgumu un sadarbības memorandu Lattelekom lietā.
	Mierizlīgumu marta sākumā iepriekšējā, Einara Repšes (JL) valdība parakstīja ar Lattelekom, Tilts Communications, TeliaSonera Finland, TeliaSonera un Cable and Wireless, bet sadarbības memorands parakstīts starp Latvijas valsti un TeliaSonera. 
	JL frakcijas priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš Neatkarīgajai sacīja, ka vēl nav paguvis iepazīties ar Neatkarīgās 19. jūnijā publicēto rakstu. Viņš arī pastāstīja, ka E. Repšes valdības laikā pieņemts lēmums mierizlīgumam konfidencialitāti noņemt, lai prese un sabiedrība šo dokumentu varētu izvērtēt. 
	"Viens no Induļa Emša valdības pirmajiem uzdevumiem bija šo konfidencialitāti atjaunot, tomēr man ir grūti saprast, kāpēc Emša valdībai tik svarīgi bija šo mierizlīgumu padarīt pārslepenu," atzina K. Kariņš, piebilstot, ka viņš nenosoda Neatkarīgo par to, ka publiskota šī informācija.
	Ministru prezidenta padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ilona Līce paskaidroja, ka SAB ir jāizmeklē publicētā informācija, lai noskaidrotu, kurš no valsts institūcijā strādājošiem ierēdņiem ir radījis konfidenciālās informācijas noplūdi. 
	"Es nedomāju, ka kāds no Neatkarīgās darbiniekiem strādā valstiskā iestādē, tāpēc visticamāk, ka nevienam no laikraksta darbiniekiem šāda piekļūšana konfidenciālai informācijai nevarētu būt. Tāpēc SAB, pildot savus uzdevumus, standarta procedūrās jānoskaidro un jāizmeklē šī kļūda valsts pārvaldes sistēmā, ir jāatrod ierēdnis, kurš radījis konfidenciālas informācijas noplūdi," sacīja I. Līce. "Kad ierēdnis saņem pielaidi valsts noslēpumam, viņš parakstās, ka šo informāciju neizpaudīs, un, ja notiek informācijas noplūde, ierēdnim par to iestājas juridiska atbildība un sekas." 
	Pēc I. Līces sacītā, SAB šī izmeklēšana būtu jāsāk nekavējoties un jānoskaidro iemesli un cēloņi, kāpēc valsts nav spējusi nosargāt konfidenciālu informāciju. 
	Mierizlīgums un sadarbības memoranda konfidencialitāte ir iekļauta līgumā, un par to parakstījušās visas šajā lietā iesaistītās puses. Valdība vārdos ir apņēmusies sabiedrībai sniegt pēc iespējas vairāk informācijas par abiem šiem līgumiem un tos atklāt, tomēr pagaidām publiskošana nav iespējama, jo Latvija līdz šim no līgumslēdzējpusēm nav saņēmusi informāciju, ko varētu uzskatīt par skaidru beznosacījuma piekrišanu šādai rīcībai. 
	"Laikraksta sūtība ir lasītāju intereses - viņu informētība. Ar šo publikāciju Neatkarīgā skaidri parāda, ka tā sekos līdzi ikvienam darījumam, kur tiešā vai pastarpinātā veidā ir iesaistīta nodokļu maksātāju nauda, un aizstāvēs Latvijas nacionālās intereses neatkarīgi no ierēdņu vai atbildīgu valsts amatpersonu izpratnes par godīgumu. 
	Publikācijā pieminētais gadījums un tam sekojošā rezonanse uzskatāmi apliecina, ka mēs esam trāpījuši tuvu desmitniekam. Ja valstij ir noslēpumi, tie ir jāsargā, ja valstij ir darījumi, tad par tiem ir jārunā. Lattelekom lieta ir darījums, un mēs par to runājam atbilstoši ceturtās varas sabiedriskajai misijai," komentē Neatkarīgās galvenais redaktors Armands Puče.
Imants Kalniņš gatavs atgriezties Saeimā
BNS  06/21/04     Komponists un bijušais apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) Saeimas deputāts Imants Kalniņš, kurš pēc pērn septembrī notikušās valdības krīzes apturēja darbību apvienībā, ir nolēmis to atjaunot un ir gatavs arī atgriezties Saeimā, ja Ģirts Valdis Kristovskis būs ievēlēts Eiroparlamentā. 
	Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) ģenerālsekretārs Juris Saratovs pastāstīja, ka Kalniņš darbību apvienībā apturēja pērnā gada septembra nogalē, jo nebija apmierināts ar "tēvzemiešu" nostāju valdības krīzes laikā, parakstot kopīgu vēstuli pret toreizējo premjeru Einaru Repši. 
	Savukārt šobrīd Kalniņš ar apvienības nostāju ir apmierināts un vēlas darbību TB/LNNK atjaunot. Saratovs arī pastāstīja, ka Kalniņš ir gatavs iesaistīties Saeimas frakcijas darbā, ja Eiroparlamentā būs ievēlēts Kristovskis. 
	Kalniņš personīgi no komentāriem pagaidām atsakās, jo nevēlas "apsteigt notikumus" un par iespējamo atgriešanos Saeimā runāt vēl pirms oficiālās informācijas par Eiropas Parlamentā ievēlētajiem. 
	Kalniņš bijis Augstākās padomes deputāts, kā arī 5. un 7.Saeimas deputāts, vadījis Budžeta un finanšu komisiju, kā arī bijis Mandātu komisijas sekretārs. 
	Kalniņš ir Latvijas Komponistu savienības biedrs kopš 1966.gada. Viņš ir viens no pazīstamākajiem latviešu komponistiem, rakstījis arī mūziku teātra izrādēm un kinofilmām. Kalniņš ir dzimis 1941.gada 26.maijā Rīgā, mācījies Latvijas Valsts konservatorijā. 
	
Saimniecība un bizness
Lipmans saņēmis visus IIHF pieprasītos 
dokumentus hokeja čempionāta rīkošanai
LETA  06/17/04     Latvijas hokeja federācijas (LHF) prezidents Kirovs Lipmans ir saņēmis visus Starptautiskās hokeja federācijas (IIHF) pieprasītos dokumentus, kas apliecina Latvijas spēju organizēt 2006.gada pasaules hokeja čempionātu.
	Lipmans aģentūrai LETA teica, ka, dodoties uz IIHF sanāksmi, viņam ir 95% pārliecība, ka izdosies pierādīt Latvijas spējas sarīkot čempionātu.
	Kā šodien žurnālistiem pastāstīja Lipmans, viņam ir līgums starp Rīgas domi un SIA "Merks" par zemes nomu, bankas garantijas vēstule "Merkam" par būvdarbu finansēšanu, būvdarbu grafiks, LHF vienošanās ar "Merku" par halles iznomāšanu čempionāta rīkošanai, kā arī būvvaldes izsniegtā būvatļauja halles būvniecības nulles ciklam, ko šodien Rīgas domes Pilsētas attīstības departamentā svinīgi pasniedza "Merka" pārstāvjiem.
	Lipmans pastāstīja, ka ir iesniedzis valdībai divus čempionātam nepieciešamās mazās halles projektus - "Skonto" halles pārbūves projektu un Liepājas pilsētas ieceri uzbūvēt mazo halli. LHF prezidents norādīja, ka valdībai, kura finansēs mazās halles būvniecību, būs jāizlemj, kurā vietā tiks būvēta čempionātam nepieciešamā būve.
	Trešdien 16. jūn. būvvalde nolēma akceptēt būvfirmas "Merks" iesniegto daudzfunkcionālas halles projekta nulles cikla tehnisko projektu, kas paredz būvdarbu veikšanu līdz pirmā stāva grīdas līmenim.
	"Merka" ģenerāldirektors Ivars Geidāns aģentūrai LETA pastāstīja, ka būvnieki ir gatavi drīzumā atsākt halles būvniecību. Ir jau noslēgta vienošanās ar AS "Latvijas tilti" par halles būvniecībai nepieciešamo pāļu izgatavošanu. Šo uzņēmumu pāļu izgatavošanai un dzīšanai savulaik jau bija nolīgusi SIA "Multihalle".
	Geidāns apliecināja, ka "Merks" darīs visu iespējamo, lai pēc iespējas ātrāk uzsāktu halles būvniecību. Viņš norādīja, ka ir pietiekami daudz laika, lai uzceltu 2006.gada pasaules čempionātam nepieciešamo halli.
	Kā jau ziņots, LHF par halles būvnieku izraudzījās "Merku" un šā gada 1.jūnijā tika parakstīts trīspusējais līgums starp "Multihalli", "Merku" un Rīgas domi par zemes nomu halles celtniecībai.
	IIHF noteikusi 1.jūliju par pēdējo termiņu, kad Latvijai jāpierāda spēja sarīkot hokeja čempionātu, proti, jāuzrāda virkne līgumu par halles celšanu un apsaimniekošanu. 
Uzņēmēji un muita meklē kopsaucējus
NRA  06/18/04    Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā Latvijas uzņēmēju darbu apgrūtina sarežģījumi saistībā ar tranzīta preču galvojumu un aplikšanu ar PVN.
	Ceturtdien Galvenās muitas pārvaldes organizētajā Muitas un uzņēmēju konsultatīvās padomes sanāksmē tika meklēti risinājumi dažādu likumdošanas normu piemērošanas kārtībai, taču pagaidām abām pusēm ir grūti atrast kopsaucējus.
	Kā Neatkarīgajai uzsvēra Loģistikas un muitas brokeru asociācijas prezidents Aivars Tauriņš, vislielākās domstarpības izsauca divi jautājumi, kas saistīti ar precēm, kuras īpašnieki ir nerezidenti. Proti, ar preču īpašniekiem, kuri reģistrēti kādā ārzonā vai valstīs, kuras neietilps Eiropas Savienībā. 
	Uzņēmēji, kuri nodarbojas ar preču tranzīta organizēšanu, ir neapmierināti, ka nerezidentiem piederošas preces, kuras iet tranzītā no ES caur Latviju uz trešajām valstīm, tiek apliktas ar PVN. Praksē tas nozīmē, ka šiem nerezidentiem jāreģistrējas Latvijā kā PVN maksātājiem un jāsamaksā PVN, kas pēc tam, kad preces atstājušas Latviju, tiek atmaksāts. "Rezultātā valsts nevienu santīmu nesaņem, tiek vienīgi noslogots birokrātiskais aparāts un uzņēmējiem jātērē lieks laiks un jāiesaldē finanšu resursi," uzsvēra A. Tauriņš. 
	Šo problēmu dēļ preču tranzīta plūsma caur Latviju samazinās, jo nerezidentiem šāda sistēma nešķiet pievilcīga. Savukārt Valsts ieņēmuma dienesta pārstāvji norāda, ka tādējādi tiek samazināta iespēja veikt darbības, kas ļautu izvairīties no nodokļu samaksas, ja tranzītam paredzētā prece tiek realizēta Latvijas teritorijā.
	Muitas kodekss nosaka, ka apdrošināšanas kompānijai, galvojot par kādu uzņēmumu, visi nodokļu maksājumi tiek atlikti. Akcizēto preču pārvalde vēlas, lai galvojums par akcīzes nodokli tiktu nodalīts atsevišķi. Rezultātā par vienu un to pašu preci nepieciešami divi galvojumi. "Akcizēto preču pārvalde, kas gribot stingri kontrolēt nodokļu iekasēšanu, uzskata, ka labāk pieprasīt galvojumu divreiz, nekā kaut kas paslīdēs garām," stāsta A. Tauriņš. Diemžēl dubultā kontrole un birokrātija rada preču plūsmas pārrāvumu, jo uzņēmēji izvēlas citus preču transportēšanas ceļus caur valstīm, kur šī birokrātija nav tik liela. 
	Šodien konsultatīvās padomes sanāksme turpinās.
Aizvien vairāk labprātīgi dodas 
kļūt par prostitūtām ārzemēs
BNS  06/18/04     Lai gan Latvijā ir samazinājies draudu vai vardarbības iespaidā uz ārvalstīm seksuālai izmantošanai nosūtīto cilvēku skaits, tiesībsargus satrauc tendence, ka aizvien vairāk sieviešu labprātīgi un bez starpnieku palīdzības dodas uz ārvalstīm pelnīt iztiku, sniedzot seksuālus pakalpojumus. 
	Šādi situāciju Latvijā saistībā ar cilvēku tirdzniecību piektdien Iekšlietu ministrijas (IeM) rīkotajā sēdē raksturoja Valsts policijas nodaļas cīņai pret cilvēku tirdzniecību priekšnieks Arturs Vaišļa. Tiesībsargājošo institūciju un cīņā pret cilvēku tirdzniecību iesaistīto ministriju pārstāvji piektdien sprieda par paveikto valsts programmas cilvēku tirdzniecības novēršanai 2004.-2008.gadam ietvaros un vienojās par turpmākajiem plāniem, informēja Iekšlietu ministrijas Preses centra vadītāja Laura Karnīte. 
	Vaišļa norādīja, ka Latvijā pašlaik nav lielu organizētu noziedzīgu grupējumu, kas nodarbotos ar cilvēku tirdzniecību. Viņš uzsvēra, ka Latvijā pašlaik izveidotā likumu bāze cilvēku tirdzniecības apkarošanai ir viena no labākajām Baltijā. Ja Saeima akceptēs grozījumus krimināllikumā, ar kuriem tiktu paredzēta iespēja arī Latvijas iekšienē izdarītos nodarījumus, kas atbilst cilvēku tirdzniecības jēdzienam, uzskatīt par cilvēku tirdzniecību, un citus jaunievedumus, Latvijā būtu izveidots gandrīz ideāls cilvēku tirdzniecības apkarošanas modelis, uzskata Vaišļa. Paredzams, ka šos grozījumus Saeima varētu sākt izskatīt rudenī. 
	Savukārt Labklājības ministrijas pārstāve informēja, ka Saeimā pieņemti grozījumi sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā, kas paredz, ka valsts nodrošina cilvēku tirdzniecības upuru sociālo rehabilitāciju. Ministrijas arī sākušas darbu, lai īstenotu sociālo darbinieku, pedagogu, policistu, tiesnešu un prokuroru apmācību cilvēku tirdzniecības jautājumos, kā arī ieviestu šādu mācību skolu un augstskolu mācību programmās. 
	IeM parlamentārais sekretārs Dainis Turlais uzsvēra preventīvo un informatīvo pasākumu nozīmi cilvēku tirdzniecības novēršanā, norādot, ka "mums galvenokārt jāstrādā, lai nebūtu upuru, tad nebūs jāiegulda milzu līdzekļi, lai tos rehabilitētu". Turlais arī aicināja visas iesaistītās ministrijas īpaši pievērst uzmanību tam, lai šā gada budžeta grozījumos un nākamā gada budžetā tiktu paredzēti valsts programmas cilvēku tirdzniecības novēršanai īstenošanai nepieciešamie finanšu līdzekļi, kā arī darbā plaši iesaistīt nevalstiskās organizācijas. 
	Sanāksmē piedalījās arī ASV vēstniecības Latvijā konsuls un pirmais sekretārs Landons Teilors (Landon Taylor), kurš sniedza ieskatu par ASV Valsts departamenta ikgadējo ziņojumu par cilvēku tirdzniecību. Teilors uzsvēra, ka ASV augstu novērtē Latvijas paveikto cilvēku tirdzniecības apkarošanā, par ko liecina Latvijas ierindošana starp 2. līmeņa valstīm, kur, pēc ASV konsula ieskata, būtu iekļaujama arī ASV. Teilors norādīja, ka Latvija panākusi lielu progresu cilvēku tirdzniecības identifikācijas, izmeklēšanas un iztiesāšanas jautājumos, taču vēl jāpieliek daudz pūļu cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzības un rehabilitācijas jomā. 
	Vaišļa sanāksmes dalībniekus informēja arī par tendencēm cilvēku tirdzniecības apkarošanā, norādot, ka ik gadu pieaug ierosināto krimināllietu un aizturēto un notiesāto skaits. 2000.gadā saistībā ar cilvēku tirdzniecību policija ierosināja tikai vienu krimināllietu, 2001.gadā - 12, 2002.gadā - 13. Pērn ierosinātas 12 krimināllietas par personu nosūtīšanu seksuālai izmantošanai uz ārzemēm un trīs lietas par cilvēku tirdzniecību, bet šogad līdz 1.jūnijam - viena lieta par cilvēku tirdzniecību un septiņas - par personu nosūtīšanu seksuālai izmantošanai uz ārzemēm. 
	Sanāksmes dalībnieki vienojās turpmāk regulāri apmainīties ar informāciju par paveikto programmas izpildē, rīkojot regulāras tikšanās un sniedzot ziņojumus Ministru prezidentam. Nākamā tikšanās varētu notikt septembra sākumā. 
	Jau vēstīts, ka valsts programmu izstrādāja IeM izveidota starpinstitūciju darba grupa, kurā piedalījās ministriju un sabiedrisko organizāciju pārstāvji. Programmas mērķis ir sekmēt cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu. 
	Cilvēku tirdzniecība, īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecība, pasaulē tiek uzskatīta par vienu no ienesīgākajiem kriminālajiem biznesiem pēc narkotiku un ieroču tirdzniecības. Tiek lēsts, ka gada laikā transnacionālās noziedzīgās struktūras no tās gūst vairāk nekā 7 miljardu ASV dolāru peļņu. Saskaņā ar Starptautiskās migrācijas organizācijas datiem katru gadu par cilvēku tirdzniecības upuriem kļūst aptuveni 2000 Baltijas valstu iedzīvotāju. Arī Latvija ir kļuvusi par cilvēku tirdzniecības upuru sūtītājvalsti, tranzītvalsti un arī saņēmējvalsti. 

Latvijā pieaug ekonomisko noziegumu skaits
BNS  06/20/04     Latvijā šogad piecos mēnešos reģistrēti 1556 ekonomiskie noziegumi, kas ir gandrīz par trešdaļu vairāk nekā pērn. Divreiz biežāk reģistrēta izvairīšanās no nodokļu nomaksas, liecina Valsts policijas apkopotā informācija. 
	Šogad reģistrēts 91 izvairīšanās gadījums no nodokļu un tiem pielīdzināto maksājumu nomaksas, kas ir par 49 gadījumiem vairāk nekā pērnā gada piecos mēnešos. 	Tāpat šogad reģistrēti 34 (+2) kontrabandas gadījumi, 78 (-82) viltotas naudas un valsts vērtspapīru izgatavošanas un izplatīšanas gadījumi, kā arī 376 (+171) nelikumīgas darbības ar naudas dokumentiem. 
	No visiem ekonomikas jomā reģistrētajiem noziegumiem 950 bijuši smagi un sevišķi smagi. 
	Atklāti 872 jeb 56% ekonomikas jomā izdarītie noziedzīgie nodarījumi. 
	Valsts ieņēmumu dienesta (VID) komunikācijas nodaļas priekšniece Agnese Grīnberga sacīja, ka arī VID finanšu policijas ierosināto krimināllietu skaits piecos mēnešos salīdzinājumā ar 2003.gada pieciem mēnešiem ir par 81 krimināllietu jeb 49% lielāks. 2004.gada piecos mēnešos finanšu policija pavisam ierosinājusi 248 krimināllietas, kurās valstij nodarītais zaudējumu apjoms ir 18,6 miljoni latu. 
	Visvairāk finanšu policija ierosinājusi lietas par izvairīšanos no nodokļu nomaksas - 95 krimināllietas jeb 38% no visām ierosinātajām lietām. 68 krimināllietas jeb 27% ierosinātas par pārkāpumiem maksātnespējas lietās, 32 jeb 13% - par grāmatvedības datu sagrozīšanu un 27 jeb 11% - par krāpšanu. 
	Grīnberga ierosināto krimināllietu skaita pieaugumu skaidroja ar finanšu policijas darba rezultātu uzlabošanos. 

Kultūra
The Hobos apbur Vācijas klausītājus
NRA  06/18/04     Pašlaik latvju spēcīgākā rokgrupa The Hobos uzturas Vācijā, kur tai paredzēti vairāki koncerti. Šajā valstī hobosi jau guvuši itin lielu popularitāti, un izskatās, ka no komerciālā viedokļa Ūdrīša komandai milzīgajā Vāczemes tirgū varētu klāties pat labāk nekā mūsu pašu mājās.
	Pēc sava ceturtā studijas albuma Don"t Forget izdošanas The Hobos devušies kārtējā Vācijas iekarošanas braucienā. Pirmie koncerti jau ir notikuši (13. jūnijā Minhenē un 14. jūnijā Diseldorfā), bet vēl vairāki ir priekšā, piemēram, šodien plānota uzstāšanās Berlīnē. 
	Īpaši interesants varētu būt koncerts Drēzdenē, kas paredzēts 19. jūnijā, akurāt tajā dienā, kad Latvijas futbola izlase Portugālē cīnīsies ar vāciešiem. The Hobos koncertturneja noslēgsies ar koncertu 21. jūnijā Berlīnē, un Līgosvētkus klaidoņi jau varēs svinēt dzimtajā zemē.
	Kā pastāstīja mūzikas izdevniecības Platforma Records direktors Rimants Liepiņš, no hobosu nometnes pienākušas ziņas, ka mūziķi paguvuši piedalīties akustiskā radioierakstā Radio Luxembourg, kas kādreiz, dzelzs priekškara laikos, Latvijā bija kaut kas līdzīgs sveces liesmiņai muzikālās informācijas vakuuma tumsā.
	Šī turneja pa Vāciju kļuvusi par realitāti, pateicoties kompānijas Euro Entertainment interesei par The Hobos daiļradi, stāstīja Rimants. Šī kompānija atradusi distributorus ietekmīgās firmas Edel personā, kas nozīmē, ka grupas albumi nonāks Vācijas, Austrijas un Šveices tirgū. Protams, lielākais uzsvars tiek likts uz Vāciju, jo, "kas aizies Vācijā, to pirks arī Austrijā un Šveicē", apgalvoja R. Liepiņš.
	Neatkarīgā pārliecinājās, ka vācu interneta portālos manāms daudz atsauksmju par The Hobos singliem un pašu grupu. Tiesa, kādā ziņu avotā mūsējie dēvēti par "pop/rock grupu no Lietuvas" (toties Walk All Night vērtējumā saņēmuši 11 punktus no 13 iespējamiem), taču visumā recenzijas ir ļoti labvēlīgas - kāds vācu žurnālists pat pauž izbrīnu, ka valstij ar tikai 2,4 miljoniem iedzīvotāju bez Brainstorm ir kaut kas vēl tikpat labs.
	Savukārt Latvijā hobosiem no komerciālā viedokļa nemaz tik spoži neklājas. Pēc platformiešu prognozēm, jaunākais albums varētu tikt izpirkts aptuveni 2000 kopiju apmērā, kas it kā nav maz, taču nav arī daudz. Galvenā The Hobos auditorija ir rīdzinieki (audiokasetēs tās produkcija netiek pat izdota), taču šī auditorija ir visai nopietna. Par grupas kvalitāti liecina kaut vai fakts, ka šovasar piecas (!) bankas ir noalgojušas The Hobos spēlēt to rīkotajās sporta spēlēs.
Mūzika, dujriteņi un putras katls
NRA  06/18/04    20. jūnijā Limbažos un Limbažu rajona Vidrižu pagastā notiks Melngaiļa mūzikas diena.
	Sadziedāties Melngaiļa mūzikas dienā kori no visas Latvijas uz Limbažu pusi brauc jau trešo gadu. Sabrauks ne tikai kori. Šie svētki izvērtušies par plašāko valsts aģentūras Tautas mākslas centrs organizēto pasākumu šogad, kam pieteikušies gandrīz 100 kolektīvu - arī dejotāji, folkloras kopas un lauku kapelas. Šoreiz lielā svinēšana veltīta komponista, folklorista, mūzikas kritiķa un publicista Emila Melngaiļa 130 gadu jubilejai. Melngaiļa vispusīgā darbība un arī aizraušanās rosinājusi svētkus vērst plašākus, programmā iekļaujot koncertus un tautas mūzikas konkursu koriem, kā arī sadzīviskākas izdarības - dujriteņu braukšanas sacensības, šaha spēli, makšķerēšanu, arī stafetes un mīklu minēšanu. Jo E.Melngailis labprāt pasēdējis ar badapātagu upes krastā un bija iecienījis prāta spēli šahu, bet par dujriteni ir īpašs stāsts. Dujriteni jeb velosipēdu E. Melngailis saņēmis kā Latvijas valdības pateicību par ieguldījumu folkloras vākšanā. Dāvana lieti noderējusi, jo turpmāk pie dziesmu zinātājiem viņš devies ar šo braucamrīku. Sacensību dalībnieki varēs izmēģināt, kādi šodien ir Vidrižu puses ceļi, kur E. Melngailis braukājis un iegriezies mājās melodijas uzklausīt un pierakstīt. Šīm sacensībām gan bija jāpiesakās laikus, bet visi, kas nokavējuši, varēs ļauties jautrām stafetēm un minēt mīklas. Svētku našķis - miežu putra ar kartupeļu un speķa gabaliņiem, kas labi smeķējusi arī Melngailim, tiks vārīta lielā katlā turpat Melngaiļos, un mieloties varēs ikviens. 
	Kamēr vieni sacentīsies prāta un veiklības spēlēs, citi rādīs dziedāšanas māku. Pulksten 11 Vidrižu pagasta pamatskolā sāksies tautas mūzikas konkursa fināls koriem. Pieci kori, atskaņojot brīvi izvēlētu latviešu tautasdziesmu programmu a capella, sacentīsies par svētku balvu. Tāpat kā Mazsalacā lauku koru festivāla konkursā nevērtēs tikai precīzi izdziedātas notis. Priekšnesumu vispusīgi izvērtēs diriģenti, etnomuzikologi un horeogrāfi. 
	Kora mūzikas koncerti izskanēs Limbažu un Lēdurgas baznīcā. Limbažu evaņģēliski luteriskajā baznīcā koncertēs Tukuma koris Vanema (diriģents Romāns Vanags), atskaņojot E. Melngaiļa garīgo mūziku no topošā diska. Lēdurgas baznīcā pulksten 13 būs dzirdamas Rīgas Vecās Sv. Ģertrūdes baznīcas jaunatnes kora sieviešu skanīgās balsis. Abus koncertus vieno akcija Latviešu skaņražu garīgā mūzika. Pašā svētku noslēgumā jau tradicionāli visi tiek aicināti uz dižkoncertu Birzēs un norās Vidrižu pagasta Melngaiļos pulksten 20. Vien var piebilst, ka bez Melngaiļa mūzikas tiks sumināti arī T. Ķeniņš, V. Kaminskis, J. Cimze, A. Jurjāns, A. Kalniņs un J. Kalniņš. Un kas gan tā var būt par jautru svinēšanu bez dančiem pašās beigās!
Vides mākslas simpozijs Roņu salā
NRA  06/18/04     Līdz 21. jūnijam Roņu salā Igaunijā risinās Starptautiskais vides mākslas simpozijs, tajā piedalās arī trīs Latvijas tēlnieki - Vilnis Titāns, Ģirts Burvis, Māris Saršūns, četri Igaunijas tēlnieki Enekens Maripū, Raits Pērgs, Heigo Ērikso un Lēna Kūtma.
	Simpozijs ir ilgtermiņa projekts, kurā triju gadu laikā - no 2003. līdz 2005. gadam, sadarbojoties Rojas pagasta padomei, Salacgrīvas domei no Latvijas un Roņu salas pašvaldībai no Igaunijas, tiks organizēti simpoziji, lai pilnveidotu šo vietu kultūrvidi ar mūsdienu skulptūrām.

Melngaiļa 130 gadu jubilejas 
svētkos ēdīs putru un spēlēs šahu
DELFI  06/17/04      Svētdien, 20. jūnijā, Limbažu rajona Vidrižu pagasta "Melngaiļos" gaidāmi šīs vasaras lielākie koru dziedāšanas svētki, kas veltīti slavenā latviešu komponista, folklorista, mūzikas kritiķa un publicista Emila Melngaiļa 130 gadu jubilejai, DELFI ziņo V/A "Tautas mākslas centrs" pārstāvis Andris Saulītis. 
	"Vēlamies, lai E. Melngaiļa ieguldījums latviešu mūzikas kultūrā vienmēr dzīvotu tautas atmiņā," stāsta Melngaiļa mazmazmeita, svētku rīkošanas darba grupas pārstāve Elīna Melngaile. Pasākuma programma piedāvā daudzveidīgu atpūtu un izklaidi gan viesiem, gan arī dalībniekiem. 
	Kopumā svētkiem pieteikušies gandrīz 100 kolektīvu - koristi, dejotāji, lauku kapelas un folkloras kopas ar kopējo dalībnieku skaitu līdz trim tūkstošiem. Šogad tas ir lielākais mūziķu skaits, kas piedalās V/A "Tautas mākslas centrs" organizētā pasākumā. 
	"Vēlējāmies, lai Melngaiļa mūzikas svētki nebūtu tikai vienkāršs koncerts," par svētku programmu stāsta Agita Ikauniece, V/A "Tautas mākslas centrs" speciāliste, "tāpēc katram būs iespēja iemēģināt roku Melngaiļa iecienītajās nodarbēs, kā arī nobaudīt Melngaiļa putru." Visu dienu paralēli svētku norisēm pasākuma dalībnieki sacentīsies šahā, makšķerēšanā, dujriteņu braucienā un daudzās citās aktivitātēs. 
	Melngaiļa dzimšanas dienas svinības sāksies ar Tautas mūzikas konkursa finālu Vidrižu pamatskolā plkst. 11:00. Kori dziedās brīvi izvēlētu latviešu tautasdziesmu programmu līdz 15 minūtēm a cappella. Koru priekšnesumu vērtēs profesionāla žūrija, kuras sastāvā būs gan virsdiriģenti, gan etnomuzikologi un gan arī horeogrāfi, lai vispusīgi novērtētu koru uzstāšanos. 
	Plkst. 12:00 sāksies akcija "Latviešu skaņražu garīgā mūzika", kuras laikā Limbažu un Lēdurgas baznīcās kori atskaņos reliģiska satura mūziku. "Melngailis ir diezgan nopietni savā daiļradē pievērsies garīgajai mūzikai," stāsta kora "Vanema" diriģents Romāns Vanags, "koncertā skanēs kompozīcijas no latviešu garīgās mūzikas kompaktdiska, ko šogad plānojam izdot." Koris "Vanema" uzstāsies Limbažu ev. lut. baznīcā plkst. 12:00, savukārt plkst. 13:00 Lēdurgas ev. lut. baznīcā būs dzirdamas Rīgas Vecās Svētās Ģertrūdes baznīcas Jaunatnes kora skanīgās sieviešu balsis. 
	Dienas noslēgums solās būt īpaši krāšņs - plkst. 20:00 sāksies Dižkoncerts "Birzēs i norās" Vidriža pagasta Melngaiļos. Svētku programma galvenokārt veidota no Melngaiļa kompozīcijām, bet nav aizmirstas arī citu komponistu-jubilāru darbi. 

Notiks rakstnieka 
Vasiļa Bikava piemiņas vakars
BNS  06/20/04    Rīgas Latviešu biedrības namā svētdien notiks Baltkrievijas rakstnieka un patriota Vasiļa Bikava atceres vakars, kurā varēs noskatīties dokumentālo filmu par rakstnieka dzīvi un radošo darbību, pavēstīja nevalstiskās organizācijas "Atvērtā Baltkrievija" valdes loceklis Pēteris Viņķelis. 
	Bikava piemiņas pasākumu rīko Latvijas baltkrievu kultūras biedrība "Svitanak", Latvijas Nacionālo kultūras biedrību asociācija un "Atvērtā Baltkrievija". Rakstnieka piemiņas pasākumā piedalīsies arī viesi no Baltkrievijas. 
	Viņķelis arī stāstīja, ka jūlija sākumā notiks konference par sieviešu lomu politikā, lai "veicinātu sociālo drosmi Baltkrievijas sievietēs, mudinot aktīvi iesaistīties politiskajos procesos". Konferences mērķis ir atbalstīt sievietes Baltkrievijā, lai veicinātu viņu plašāku iesaistīšanos politikā. 
	Paredzēts, ka konferencē piedalīsies aptuveni 20 pārstāvju no dažādām Baltkrievijas demokrātiskajām kustībām. Konferenci rīko ASV nevalstiskā organizācija "International Republican Institute" sadarbībā ar Latvijas nevalstisko organizāciju "Atklātā Baltkrievija". 
	"Atvērtās Baltkrievijas" mērķis ir veicināt vārda brīvību un demokrātiskās vērtības Baltkrievijā. 
Izveidots virtuālais laikmetīgās mākslas muzejs
NRA  06/21/04     No 22. jūnija internetā darbu sāk virtuālais laikmetīgās mākslas muzejs CAMP (Contemporary Art Museum Project - Laikmetīgās mākslas muzeja projekts), informē projekta autoru pārstāve Dace Akmene. 
	CAMP iecerēts kā laikmetīgās vizuālās mākslas informācijas resursu bāze. Portāla mērķis ir veicināt sabiedrības izpratni par laikmetīgās mākslas procesiem mūsdienu lokālajā un globālajā kultūras telpā, piedāvājot atskaites punktus - vizuālus un tekstuālus - personīgas interpretācijas veidošanai. 
	Izmantojot Latvijas Laikmetīgās mākslas centra informācijas krātuvi, interneta lapā būs iekļauti Latvijas laikmetīgās vizuālās mākslas darbu attēli un apraksti, apkopota bibliogrāfiska informācija par pētījumiem, publikācijām un nozīmīgāko laikmetīgās mākslas izstāžu katalogiem, kā arī ietverta interaktīva izglītojoša programma skolas vecuma bērniem un mākslas pedagogiem. 
	CAMP funkcija ir ne tikai informācijas uzkrāšana un izplatīšana, bet arī informācijas apmaiņas procesa nodrošināšana, dodot iespēju apmeklētājiem iesaistīties informācijas telpas veidošanā. 
	Portālu www.camp.lv izstrādājis Latvijas Laikmetīgās mākslas centrs sadarbībā ar Elektronisko mediju laboratoriju, mākslas izglītības centru III Krāsas un interneta risinājumu aģentūru Mediaparks.
Starts par septiņiem miljoniem 
Diena  06/21/04     Nebūs pārspīlēti teikts, ka Nacionālā teātra ēka ir šā gada nozīmīgākā jaunā publiskā būve Rīgā. Pēc Rīgas domes pasūtījuma veiktie rekonstrukcijas darbi ietvēra plašu restaurācijas programmu, jaunu piebūvi pie teātra aizmugurējās fasādes un izmaksāja vairāk nekā septiņus miljonus latu. Diemžēl šis augstākās nozīmes publiskais objekts pēc darbu veikšanas neizraisa nedz pacilātību, nedz arī prieku par reto iespēju redzēt pilnībā rekonstruētu kultūras būvi Latvijā. Nevar nepamanīt, ka projektētājiem - arhitektu birojam GrafX - ir trūcis izpratnes ne tikai par teātra darba organizācijas funkcionālajiem principiem, bet arī par laikmetīgu publisko arhitektūru.
	Arhitekta ētikas jautājums šajā objektā izceļas jo īpaši. Kurš ir tiesīgs uzņemties atbildību par tādas ēkas atjaunošanu, kura nes līdzi gan valsts nozīmes kultūras pieminekļa statusu, gan arī emocionāli patriotisko, izteikti īpašo vēstījumu. Kā zināms, pēc talantīgā, tepat Latvijā arhitekta izglītību ieguvušā arhitekta Augusta Reinberga (1860-1908) projekta tapušajā Rīgas II pilsētas teātra ēkā 1918.gadā tika proklamēta Latvijas Republika. Tikpat īpaša kā ikvienam valsts neatkarības atbalstītājam ēka ir Latvijas Nacionālā teātra radošajai komandai un latviešu teātra mīļotājam. Turklāt ēka atrodas Rīgas vēsturiskajā centrā un ir brīvi aplūkojama no visām pusēm. Vienīgie vārdi, ar kuriem varētu raksturot ēkas rekonstrukcijas autoru darbu, ir nevērība, vienaldzība un formālisms.
	Lūkojoties frontāli uz teātra galveno fasādi, iebildumi nerodas. RBS Skalas būvnieki ir saveduši kārtībā vienu no pēdējām eklektisma laika celtnēm, godību atgriežot gan slavenajiem tēlnieka Augusta Folca atlantiem un citiem skulpturālajiem dekoriem, gan arhitektoniskajām detaļām bagātajām fasādēm. Tiktāl 1902.gadā celtā ēka nav cietusi, problēmas sākas, verot durvis, kur ar restaurēto, daudzas oriģinālās detaļas atguvušo vēsturisko interjeru kontrastē atbaidošs masu produkcijas radiators (vējtverī), lēts biroju paklājs un primitīvs traps, pa kuru cilvēki ratiņkrēslos no ieejas vestibila nokļūst izrāžu zālē. Ar trim nosauktajiem piemēriem ir gana, lai raksturotu šo nevērību un formālismu. Kas gan cits, ja ne nevērība, ir lēta radiatora parādīšanās līdzās īpaši pasūtītiem čuguna radiatoriem eklektisma stilā? Arī neglīta dzelzs trapa uzmešana uz kāpnēm nav saucama par mūsdienīgu vides pieejamības risinājumu.
	Pozitīvi vērtējama ir cenšanās vēsturisko interjeru atjaunot pēc iespējas atbilstīgi oriģinālajām iecerēm. Daudzviet tas ir izdevies (apsveicama ir neatteikšanās no tādiem sīkumiem kā veclaiku garderobes iekārtas, tikai - vai kungi mūsdienās pārvietojas ar spieķi, kuru glabāšanai garderobē ir īpašas vietas?), citur atjaunots ir pašmērķīgi. Dzīvojam XXI gadsimtā ar citiem uzskatiem par ērtībām, higiēnu un komfortu, tāpēc formāla šķiet retrotualešu kabīņu atjaunošana, īpaši tāpēc, ka tām līdzās ir moderna stila izlietnes. Katrā ziņā - šajā zonā, tāpat kā iepriekš, veidosies sastrēgumi, jo asprātīgi tualešu paplašināšanas risinājumi arhitektiem nav bijuši pa spēkam. 
	Akcentējot lietderīgi izlietotos līdzekļus, noteikti jānosauc gan vēsturisko elementu restaurācija (brīnišķīga lustra), gan arī teātra tehnisko iekārtu nomaiņa. Rīgas domei par līdzekļu nežēlošanu te pienākas vislielākā atzinība, jo teātris ir ticis pie dažādi pārveidojamas un paceļamas orķestra bedres, jaunas grozāmas skatuves (Eiropā tādas esot tikai divas, viena no tām - šeit), jaunas apgaismošanas tehnikas un apziņošanas sistēmas. Pilnībā nomainītas ir visas laikmetīgas ēkas ekspluatācijai nepieciešamās komunikācijas iekārtās. Kolēģi citos teātros noteikti apskaudīs teātrī nodarbinātos krāsotājus, galdniekus, veļas mazgātājus, dekorāciju un daudzus citus meistarus, jo viņu darba vajadzībām nopirkti moderni darbagaldi un iekārtas.
	Labais diemžēl nespēj atspēkot telpiskos trūkumus, jo traģēdija šajā teātrī notiek nevis uz skatuves, bet jaunajā piebūvē. Ieceres bijušas labas - paplašināt teātra ēku, lai radošajam, administratīvajam un tehniskajam personālam dienas un naktis nebūtu jāpavada apkaunojoši neērtos kambaros. Piebūves daļa veidota, jauno apjomu nedaudz uzsēdinot virsū vecajam. Pasaulē vēsturisku fasāžu integrēšana jaunā struktūrā ir plaši izplatīts paņēmiens, taču šeit tas ir noticis brutāli, pāreju no vecās daļas jaunajā padarot par nejēdzīgu labirintu. Te ir viegli justies kā lugas varonim. Pa trepēm uz augšu, uz leju, tad atkal atpakaļ, nemitīgi klabinot smagas metāla durvis. Ugunsdrošības prasības ir jāievēro, taču jaunuzceltā kultūras būvē sen nav nācies vērot tādu lopkautuves estētiku.
	Iespaidīgi izskatās tehniskās ierīces un ceļi dekorāciju nogādāšanai uz skatuves, kā arī citi tehniski knifi, taču par aktieri ar smalkām sajūtu stīgām dvēselē domāts pamaz. Piemēram, mēģinājumu zālē ir viss (gabals no vēsturiskās fasādes, stikla siena), tikai ne piemērots griestu augstums. Gadījumā, ja jāmēģina ne tikai runas, bet kustību vingrinājumi, gara auguma cilvēkiem jāuzmanās. Arī lēkt uz augšu vai pacelt partneri uz rokām vajadzēs citur. Dažādie darba kabineti vecajā un jaunajā daļā plānoti haotiski. Kur iecerēta aktieru ģērbtuve ar izlietni, iekārtojušies administrācijas darbinieki utt. Aktieru un citu darbinieku vēlmes ir palikušas neuzklausītas, tomēr visvairāk jābrīnās par arhitektu kļūdām. Dekorāciju krāsošanas darbnīcā, piemēram, nav ūdens piegādes. Aktieru dušas ir nevis līdzās ģērbtuvēm, bet attālināti no tām - pagrabā. Jau pieminētās dzelzs durvis, mazo telpu, zemo griestu un labirinta efekts šajā ēkā liek justies nomācoši. Attaisnoties ar grūtībām, kas rodas jaunu funkciju iespiešanā vēsturiskajās ēkās, šajā gadījumā nav pieļaujami.
	Latvijas Nacionālā teātra ēkas atjaunošana ilga divus gadus. Rīga ir ieguvusi sakārtotu teātra ēku, darbinieki - labākus darba apstākļus, teātra mīļotāji - pielūgsmes vietu, bet Latvijas arhitektūra - pieticīgu startu kultūras būvju atjaunošanā.
Izvērtēs valodai draudzīgākās pilsētas
Latvijas Avīze  06/22/04     Lai noskaidrotu latviešu valodai draudzīgākās pilsētas, Valsts valodas centrs rīkos akciju, izvērtējot, cik prestiža un kvalitatīva ir valsts valoda publiski izvietotajā informācijā - plakātos, preču marķējumos, kā arī pašvaldību attieksmē pret valodas lietojumu. 
	Nupat noslēgusies Valsts valodas centra rīkotā akcija "Noķer gimalajiešu lāci - 2004", kurā vērīgākie ļaudis iesūtīja dažādas pamanītās valodas un stilistikas kļūdas preču marķējumos, anotācijās, tūrisma ceļvežos un plakātos. Taču pavisam drīz sekos nākamā Valsts valoda centra rīkotā akcija - par valodai draudzīgāko pilsētu Latvijā. 
	Valodas centra darbinieki apgalvo, ka publiski pieejamā informācijā Latvijā vēl joprojām sastopami aziātiskas izcelsmes gimalajieši. 
	- Kā nepieņemams latviešu valodas mantojums publiskajā informācijā atskan arī eirolāča rēcieni - no angļu un vācu valodām netulkoti vārdi, - norāda Valsts valodas centra direktors Agris Timuška. 
	Lai izskaustu svešvalodu negatīvo ietekmi uz latviešu valodu un celtu valodas prestižu, Valsts valodas centra pieaicinātie speciālisti piecus mēnešus pētīs, kuras Latvijas pilsētas ir draudzīgākās valsts valodas lietojuma ziņā. Valodas centra preses sekretārs Egīls Venters norādīja, ka arī sētniekiem kā pašvaldību darbiniekiem jāprot valsts valoda. To, cik Latvijas pilsētas ir draudzīgas latviešu valodai, izvērtēs pēc dažādiem kritērijiem - cik valodnieciski kvalitatīvi pieejama informācija pašvaldības iestādēs, kāda ir valodas kvalitāte pilsētās izliktajos plakātos, izkārtnēs un informācijas stendos, privātos uzņēmumos, veikalos, kā arī preču marķējumos. 
	Valsts valodas centrs itin bieži saņem sūdzības par valsts valodas pārkāpumiem dažādās Latvijas pilsētās. Kā lielākais pārkāpums ir tas, ka valsts iestādēs informācija valsts valodā vispār netiek sniegta vai arī nepamatoti tiek pievienota informācija svešvalodā. Biežāk sastopamās sūdzības ir par nepareizu valodas lietojumu. Kopumā lielākie valodas pārkāpēji ir privātie uzņēmumi. Draudzīgākās pilsētas statusu izvērtēs vairāk kā 70 pilsētās.

Citas ziņas
Būvinspekcijas eksperti nav pārliecināti 
par avārijas stāvokli Rīgas Domā 
LETA  06/17/04     Valsts būvinspekcijas eksperti nav pārliecināti par avārijas stāvokli Rīgas Domā, un savu atzinumu piektdien iesniegs Kultūras ministrijai, kurai kā objekta īpašniekam jālemj par baznīcas atvēršanu vai turpmāku slēgšanu.
	Valsts būvinspekcijas vadītājs Leonīds Jākobsons aģentūru LETA informēja, ka, iepazīstoties ar franču arhitekta Bruno Deslandesa iesniegtajiem materiāliem un apsekojot būvi, inspekcijas eksperti nav guvuši pārliecību, ka baznīca ir avārijas stāvoklī un to nepieciešams slēgt apmeklētājiem.
	Tā kā Deslandess paudis pārliecību, ka Domā tomēr ir bīstams stāvoklis, panākta vienošanās, ka speciālists līdz 22.jūnijam iesniegs papildu materiālus, kas apliecinās viņa nostāju. Līdz tam baznīcu nolemts turēt slēgtu.
	"Tas, ka baznīcas konstrukcijas ir bojātas, nav apšaubāms. Tāpat nav apšaubāms tas, ka nepieciešama rekonstrukcija," teica Jākobsons, uzsverot, ka domas esot dalījušās tikai jautājumā par to, vai baznīcu ir vai nav nepieciešams slēgt.
	Kā ziņots, kultūras ministre Demakova 8.jūnijā uzdeva slēgt Rīgas Domu, jo dievnama ēka kļuvusi pārāk bīstama cilvēkiem. Pēc Demakovas sniegtās informācijas, baznīcas ēkas izpētē konstatēts, ka jebkurā brīdī varot krist Doma vidējā kolonna.
	Lēmumu slēgt Rīgas Domu Demakova pieņēma pēc tikšanās ar franču arhitektu un Rīgas Doma inženiertehniskā stāvokļa pētījumu koordinatoru Deslandesu, pamatojoties uz jaunākajiem ģeoloģisko pētījumu rezultātiem. Rīgas Doms ir slēgts uz laiku, līdz Valsts būvinspekcija dos slēdzienu par ēkas tehnisko stāvokli un tālākās ekspluatācijas iespējām. 
Datoru lietotāji pieprasa dzimto valodu
NRA  06/18/04     46 procenti Latvijas iedzīvotāju vispār nekad mūžā nav lietojuši datoru.
	Iedzīvotājiem trūkst naudas, lai nopirktu datoru un trūkst arī iemaņas darbam ar to, - secina Nikolo grupas direktors Jānis Ikstens.
	Turklāt pilsētās datoru un interneta lietotāju skaits palielinās daudz straujāk, līdz ar to atšķirības datorizācijā starp pilsētniekiem un lauku iedzīvotājiem kļūst arvien lielākas. Piemēram, interneta pieslēguma iespējas lauku reģionos ir ievērojami mazākas nekā pilsētās. Arī pirktspēja laukos nav tik liela.
	Tie, kuri nelieto datoru, lielākoties ir pensionāri. Taču tas vēl nenozīmē, ka vecāka gada gājuma iedzīvotāji nevēlas strādāt ar datoru. Pirms kāda laika Ventspilī tika veikts pirmprojekts, piedāvājot apgūt datoru gados vecākiem cilvēkiem, un atsaucība bija tik liela, ka gribētāju skaits pat trīs reizes pārsniedza iespējas, - pastāstīja Informācijas sabiedrības biroja vadītāja Ina Gudele.
	Nikolo grupas un Baltijas datu nama aptaujātie kā vienu no datoru neizmantošanas iemesliem min to, ka nav vajadzības un intereses to darīt. Iedzīvotāji maz izmanto publiskos interneta pieejas punktus - interneta kafejnīcas, datorpunktus bibliotēkās vai citur. Lai arī lielais vairums (81%) zina par šādām vietām, tikai viena ceturtā daļa (25%) ir ieinteresēti tos izmantot.
	Jāpiebilst, ka pētījums tika veikts, aptaujājot Latvijas iedzīvotājus vecumā no 15 līdz 74 gadiem, un iespējams, ka liela daļa, piemēram, interneta kafejnīcu apmeklētāju ir gados jaunāki cilvēki. Turklāt pētījuma autori apgalvo, ka Latvijā krievu tautības iedzīvotāji vairāk izmanto publiskos interneta/datora pieejas punktus, bet latvieši "labprātāk čubinās mājās". I. Gudele pastāstīja, ka tuvākajos divos gados paredzēts palielināt publisko interneta piekļuves vietu skaitu, piesaistot Eiropas Savienības struktūrfondu naudu. 
	Mājās dators ir tikai 25 procentiem Latvijas iedzīvotāju, un no tiem tikai 36 procentiem datoram ir arī interneta pieslēgums. Pētījums parāda, ka salīdzinoši diezgan lielai Latvijas iedzīvotāju daļai ir svarīgi, lai datorprogramma būtu viņu dzimtajā valodā, nevis angļu valodā. Valodas jautājums īpaši būtisks ir iesācējiem, kas tikai sāk apgūt datoru. Aktuāls ir arī jautājums par interneta saturu latviešu valodā. Kvalitatīvāka un plašāka informācijas pieejamība internetā, pēc pētījuma autoru domām, būtu labs stimuls straujākai interneta izplatībai Latvijā. Pagaidām interneta resursi latviešu valodā ir diezgan pieticīgi. Situāciju labāku varētu vērst arī, piemēram, plašāks valsts iestāžu informācijas un pakalpojumu klāsts internetā. Pēc pētījuma datiem, jau tagad valsts vai pašvaldību mājaslapu apmeklēšana ir visizplatītākais elektroniskais pakalpojums. 
Latviešu diasporas lūdz 27 000 latu
Latvijas Avīze  06/21/04     Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariātam līdz 1. augustam valdībai jāiesniedz latviešu diasporas atbalsta programma 2004. - 2009. gadam.
	Ministru kabineta sēdē piedalījās ārvalstīs dzīvojošo latviešu organizāciju un apvienību vadītāji, tostarp arī jumta organizācijas Pasaules brīvo latviešu apvienības (PBLA) priekšsēdis Jānis Kukainis, kurš valdību informēja par latviešu diasporas stāvokli, kā arī par tautiešu atbalstam plānotajiem septiņiem projektiem. Kukaiņa kungs gan vairāk runāja par latviešiem, kas dzīvo Rietumos, un tikpat kā nepieminēja Austrumu latviešu diasporu. 
	J. Kukainis lūdza valdības atbalstu vairākiem iecerētiem projektiem kultūrā un izglītībā. Viņš informēja, ka Vašingtonas universitātē māca 57 svešvalodas, arī latviešu, lietuviešu un igauņu valodu. Baltijas studiju programmai ir nepieciešams viens latviešu valodas lektors, un šīs štata vietas finansēšana ir PBLA un valdības kopējais projekts. Vašingtonas universitāte šim mērķim solījusi piešķirt 20 tūkstošus dolāru (Ls 10 980) un tikpat prasa no Latvijas valsts. 
	Līdz šim Baltijas studentu programmas pamatkapitālā ir saziedots viens miljons dolāru, no kuriem 250 tūkstošus dolāru ir devusi Amerikas Latviešu apvienība, 350 tūkstošus - ASV latviešu sabiedrība un 400 tūkstošus - lietuviešu un igauņu sabiedrība. Lai programma būtu nodrošināta, vēl nepieciešams savākt 500 tūkstošus dolāru.
	Amerikas Latviešu apvienība ir iesniegusi projektu, kurā vēlas iesaistīt Garezera vasaras vidusskolas darbā trīs latviešu valodas un literatūras skolotājus un septiņus audzinātājus no Latvijas. Šajā skolā katru vasaru no jūlija līdz augusta vidum mācās 130 jaunieši. Ceļa izdevumiem no valsts tiek prasīti 7137 lati.
	Amerikas Latviešu apvienība ir parūpējusies par iespēju vienam Latvijas studentam doties uz Minesotas universitātes imigrācijas vēstures pētniecības centru, lai sagatavotu pētniecības centra mājas lapai materiālus par Latviju. Tie būs pieejami pētniekiem visā pasaulē. Šim projektam no valsts finansējums netiek prasīts, jo par to parūpējušies Amerikas latvieši, bet pārējo summu plānots piesaistīt no dažādām organizācijām.
	Lauku skolu projektam, kas dos iespēju diviem skolēniem no Latvijas un Kanādas doties pieredzes apmaiņas braucienos, no valsts tiek lūgti 4000 ASV dolāri jeb 2196 lati. Pārējo naudu piešķirs Latviešu nacionālā apvienība Kanādā.
	Stokholmas latviešu skola, kurā mācās aptuveni 40 skolēnu (liela daļa audzēkņu ir nesen ieradušies no Latvijas), vēlas profesionāla Latvijas pedagoga palīdzību, lai pilnvērtīgi varētu nodrošināt mācību programmu, kā arī sagādāt iespēju skolēnu braucieniem uz Latviju. Šim mērķim no valsts puses nepieciešami 1235 lati, tikpat ziedos Zviedrijas latviešu centrālā padome.
	Lai vairāki skolotāji varētu doties uz "3 x 3" nometnēm Anglijā, no Latvijas puses būtu nepieciešami 2000 ASV dolāri, tikpat arī Baltiešu filmu festivālam. Tātad septiņiem PBLA piedāvātajiem projektiem kopumā no valsts budžeta būtu nepieciešami vairāk nekā 27 tūkstoši latu.
	Premjers Indulis Emsis valdības sēdē solīja, ka daļu no līdzekļiem varētu atrast, grozot šāgada valsts budžetu, bet pārējo - 2005. gada budžetā.
	Austrumu latviešu diasporu pārstāv Krievijas latvieši - veclatvieši, kuri no Latvijas izbrauca, sākot ar 19. gadsimta otro pusi, Staļina laikā deportētie un padomju laikā iebraukušie. Kopš 90. gadu sākuma Krievijā darbojas dažādas latviešu organizācijas, galvenokārt latviešu kultūras biedrības lielākajās Krievijas pilsētās Maskavā, Pēterburgā, Omskā, Tomskā, Krasnojarskā, Magadānā, Smoļenskā, pēdējā laikā arī Pleskavā. Pastāv arī reģionālās apvienības, atjaunotas arī vairākas latviešu evaņģēliski luteriskās draudzes. Visi latviešu centri ir apvienoti vienā organizācijā "Krievijas latviešu kongress" un šādi ir iekļāvušies PBLA.
	Kādu palīdzību ir saņēmuši un saņems Austrumu latvieši? Krievijas latviešu centros šajā mācību gadā strādāja pieci skolotāji no Latvijas. Trīs skolotājus finansēja PBLA un Latviešu evaņģēliski luteriskās baznīcas apvienība, divus - Sabiedrības integrācijas fonds. Grozot 2003. gada valsts budžetu, valdība piešķīra sešus tūkstošus latu Sibīrijas latviešu etnokultūras centra izveidei un darbības sākšanai. 
	Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta vadītāja Kristīne Vāgnere pastāstīja, ka austrumu latviešu palīdzības programmas prioritāte ir palīdzēt apgūt latviešu valodu, kurā daudziem ir vājas zināšanas, tāpēc arī nākamajā mācību gadā uz Krieviju dosies latviešu valodas skolotāji. 
	- Pirms tautieši vēlas atgriezties mājās, mēs viņiem palīdzēsim apgūt valodu, - teica K. Vāgnere. Viņa uzsvēra, ka gan Rietumu latviešu, gan arī pašmāju tautiešu sadarbība ar Krievijas latviešiem ir apgrūtināta tāpēc, ka tur nav labiekārtotu organizāciju telpu un trūkst pat datora. Diemžēl "Krievijas latviešu kongress" valdībai nebija iesniedzis nevienu projektu. Bet vajadzību ir daudz.

Futenis
Latvijas futbola izlase cīnās neizšķirti ar Vāciju 
LETA  06/19/04     2004.gada Eiropas futbola čempionāta finālturnīra D grupā Latvija šodien nospēlēja neizšķirti 0:0 ar Vāciju un izcīnīja pirmo punktu tāda līmeņa turnīros.
	Pirmajā puslaikā laukumā ritēja līdzvērtīga cīņa, un iniciatīvu Vācijas futbolistiem izdevās iegūt tikai puslaika beigās. Spēles pirmajā minūtē aizsargs Aleksandrs Isakovs Latvijas izlases sastāvā pārkāpa noteikumus pret Torstenu Fringsu, tādejādi nopelnot pirmo dzelteno kartīti valstsvienības sastāvā Eiropas čempionātā.
	Puslaika 13.minūtē bīstami uzbruka Vācijas izlase, taču Kevina Kuranji sitiens nebija precīzs. 15.minūtē bīstamu Latvijas izlases uzbrukumu Vācija spēja apturēt tikai ar noteikumu pārkāpumu pret Imantu Bleideli. Savukārt mača 21.minūtē Arne Frīdrihs Vācijas izlasē pārkāpa noteikumus pret Andreju Rubinu, nopelnot dzelteno kartīti. Jau pēc minūtes Igors Stepanovs varēja atklāt spēles rezultātu, taču viņa sitienu ar galvu Vācijas izlases vārtsargs Olivers Kāns tvēra.
	Labākā izdevība gūt vārtus pirmajā puslaikā bija Latvijas izlases uzbrucējam Mārim Verpakovskim, kurš 39.minūtē izrāvās vienatnē pret Kānu, taču Verpakovska sitienu Vācijas izlases vārtsargs tvēra. Latvijas izlase turpināja uzbrukt, taču vārtus gūt tā arī neizdevās. Turklāt arī spēles 41.minūtē Dītmars Hamans Vācijas izlases sastāvā nopelnīja dzelteno kartiņu. Hamans rupji nospēlēja pret vienu no aktīvākajiem Latvijas izlases futbolistiem Rubinu.
Punkts ir, gaidām uzvaru 
Diena  06/21/04     Latvijas futbola izlases labā spēlē panāktais 0:0 ar pasaules vicečempionvienību Vāciju mūsu komandas reputāciju pacēlis vēl nebijušos augstumos. "Latvija nospēlēja ļoti gudri, un tai bija divas lieliskas izdevības pretuzbrukumos. Labi vēl, ka nenopelnījām soda sitienu," pat mača labāko spēlētāju atzītais Vācijas izlases līderis Mihaels Ballaks vienlaikus bija gan sarūgtināts par neizcīnītajiem diviem punktiem, gan priecīgs par izcīnīto vienu.
	Pirms pēdējās spēles mūsu komanda saglabā izredzes izcīnīt otro vietu D grupā un kvalificēties ceturtdaļfinālam. Lai šis pārdrošais sapnis piepildītos, Latvijai trešdien jāpārspēj Nīderlandes izlase, un jācer, ka Vācijas vienība neuzvarēs Čehijas izlasi, kura jau nodrošinājusi pirmo vietu grupā. "Mūsu mērķis pirms čempionāta bija ietekmēt vietu secību grupā. Varam būt gandarīti, ka intriga saglabājas līdz turnīra beigām un arī mēs varam cīnīties par vietu ceturtdaļfinālā," galvenais treneris Aleksandrs Starkovs uzsver, ka komanda vēl nav teikusi pēdējo vārdu šajā turnīrā.
Par mums raksta
- Bild am Sonntag (Vācija): "Pundurīši no Baltijas jūras krastiem iedzina mūs izmisumā."
- Marca (Spānija): "Laupīšana labā futbolā. Tiesnesis Railijs no Anglijas nozaga Latvijai uzvaru pār Vāciju."
- Corriere dello Sport (Itālija): "Ballaks nevarēja izglābt Vāciju, tikai Lāms darīja godu pasaules vicečempioniem. Latvija ir Eiropas čempionāta lielais pārsteigums."