K a s   j a u n s	
Nr. 352:   2004.g. 10.- 16.jūnijs	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Parlamentā
EP vēlēšanās triumfē opozīcija 
Diena  06/14/04      Pirmais TB/LNNK sarakstā bija ekspremjers Guntars Krasts. Lai gan tas, kurš tieši strādās EP, būs zināms pēc trim nedēļām, Krasta izredzes ir augstas.
	Opozīcijā esošās Tēvzemei un brīvībai/LNNK uzvara Eiropas Parlamenta vēlēšanās tiek saistīta gan ar partijas izšķiršanos deleģēt kandidātu sarakstā spēcīgāko līderu trijnieku - Guntaru Krastu, Robertu Zīli, Ģirtu Kristovski -, gan ar vēlētāju attieksmi pret Induļa Emša (ZZS) valdības partijām. Tās ieguvušas izteikti mazāku atbalstu nekā tēvzemieši un viņu sabiedrotais Jaunais laiks, jo procentu barjeru pārvarējusi tikai Tautas partija. Taču JL ir saņēmis tikai daļu tautas mandāta, ko kā karogu JL līderis Einars Repše iepriekš cerēja izmantot, lai atkal nokļūtu valdībā un vēl sāktu Satversmes grozīšanas ilgo un sarežģīto ceļu nolūkā panākt tautas tiesības ierosināt Saeimas atlaišanu.
	"Tas ir opozīcijas triumfs, no kā valdības partijām vajadzētu izdarīt secinājumus un padomāt, vai nav jādemisionē," Dienai sacīja Jaunā laika Saeimas deputāts Edgars Jaunups, kurš pirms vēlēšanām 12.jūniju iztēlojās kā termometru, kas savā ziņā būs vērtējums valdības partijām.
	Tēvzemiešu izraušanos priekšgalā viņš skaidro ar to, ka "TB/LNNK pirmsvēlēšanu laiks ir bijis kā piena ceļš, kamēr JL gāja kā pa ērkšķiem, saņemot politisko konkurentu uzbrukumus". Viņš piekrīt, ka JL varētu paškritiskāk palūkoties uz savu darbību un izvērtēt iemeslus, kas liedzis partijai saņemt nedalītu tautas atbalstu, taču JL nedomājot atteikties no idejas par Satversmes grozījumiem. TB/LNNK līderis Jānis Straume jau iepriekš ir paziņojis, ka tēvzemieši kā konservatīva partija šo ieceri nevar atbalstīt.
	Tēvzemieši cerējuši uz labu rezultātu, bet sasniegtais ir cerības pārspējis. J.Straume pirmdien atvadīsies no savas bārdas, jo kādās derībās bija solījis to nodzīt, ja partija EP iegūs trīs mandātus. Politiskie konkurenti paredz tēvzemiešiem grūtas dienas, kad trīs tās līderi G.Krasts, R.Zīle un Ģ.Kristovskis aizbrauks uz Briseli un Saeimā viņu vietu ieņems, piemēram, Juris Dobelis. Taču G.Krasts Dienai neprognozēja TB/LNNK vājināšanos šī iemesla dēļ, jo EP deputāti nesaraušot saikni ar partiju un vēlētājiem Latvijā. G.Krasts par nepamatotu uzskata arī ziņu aģentūrā LETA izteikto LC līdera Andra Bērziņa viedokli, ka tēvzemiešu vēlētājs savu balsi "ir izsviedis miskastē", jo partija EP ir pārstāvēta ne pārāk ietekmīgajā Eiropas Nāciju aliansē. G.Krasts uzsvēra, ka gan šajā, gan Tautas partiju grupā ir labējie politiskie spēki, kuru viedokļi ir līdzīgi, un vienīgā būtiskā atšķirība ir tā, ka Nāciju alianse ir pret federālo Eiropu un par nacionālo valstu Eiropu.
	Savukārt Zaļo un Eiropas brīvo apvienību grupā Latviju pārstāvēs nevis premjera vadītās Latvijas Zaļās partijas, bet gan Līdztiesības jeb PCTVL deputāts, visticamāk, tā būs Tatjana Ždanoka. Tieši ar viņas vadītās apvienības akcijām pret mazākumtautību izglītības reformu, kas licis aktivizēties arī tēvzemiešu vēlētājiem, valdībā esošās ZZS un Latvijas Pirmās partijas līderi saista savus sliktos rezultātus. "No vienas puses, lozungs - krievi nāk, bet no otras - latvieti, nepadodies, ir radījis šos pretpolus un šķēlis sabiedrību," uzskata LPP valdes priekšsēdis Ainārs Šlesers. Viņaprāt, valdībai ir jāturpina strādāt - ja koalīcijā būšot tikai nacionāli konservatīvās partijas - TB/LNNK, JL un TP -, spriedze sabiedrībā varot pieaugt. Līdzīgi kā vēl vairāki politiķi, A.Šlesers uzskata, ka E.Repšem vairs nevajadzētu runāt tautas vārdā, "jo vēlētājs nekonsolidējās ap Jauno laiku, bet gan iedeva šo mandātu Jānim Straumem".
	Arī TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis uzsvēra, ka TB/LNNK rezultāti ir apliecinājuši, ka "JL nebūt nav vadošā partija valstī". TP cerības jau iepriekš bijušas saistītas ar vienu vietu EP, tā arī neparedz nekādu strauju rīcību, taču nedēļas vidū TP stingri prasīs I.Emsim nodrošināt labējo vairākumu, jo "mēs neļausim saplosīt budžetu, kurā mazākuma valdības situācijā nebija iespējams veikt grozījumus". A.Kalvītis atgādināja, ka šis nosacījums premjeram ir bijis zināms valdības veidošanas laikā. Vēl pirms dažām dienām I.Emsis nevarēja solīt, ka spēs nodrošināt labējo vairākumu, un bija pārliecināts par iespēju strādāt mazākumā.
	ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis Dienai atzina, ka pašlaik viņš neredz, kā varētu izveidot labējo vairākumu, piekrītot, ka notikumu tālākās attīstības atslēga ir TP rokās. Pirmdien arī ir paredzēta TB/LNNK un Jaunā laika tikšanās par iespējamo turpmāko rīcību attieksmē pret valdību.
Kopā nobalsoja 574 674 balsstiesīgo jeb 41,20%
•	TB/LNNK -29,82%
•	Jaunais laiks -19,68%
•	PCTVL -10,71%
•	Tautas partija -6,65%
•	Latvijas ceļš -6,52%
Balsojums par pārējām - EP vietu neieguvušām partijām 
LSDSP - 4,79%, TSP - 4,79%, ZZS - 4,26%, LPP - 3,25%, Apvienotā sociāldemokrātu labklājības partija - 2,26%, Konservatīvā partija - 1,7%, Latvijas Sociālistiskā partija - 1,66%, Latgales gaisma - 1,47%, Eiroskeptiķi - 0,95%, KDS - 0,41, Sociāldemokrātu savienība - 0,35% 
Secinājumi par Latvijas balsojumu
1.Koalīcija zaudē vēlētāju uzticību
	Vēlētāju lēmums uzvaru piešķirt opozīcijai ir nepārprotams pliķis valdības partijām, no kurām tikai Tautas partija pārvarējusi 5% barjeru. Pēc provizoriskiem datiem, par TP balsojuši 38 114 cilvēki, kas ir tikai drusku vairāk nekā Saeimas vēlēšanās caurkritušajam Latvijas ceļam. Tas nav iemesls priekam partijai, kam parasti ir lojāls un organizēts vēlētājs, reitingi tālu no ziedu laikiem un neatrisinātas grūtības ar pārliecinošu partijas vadību. Vājais starts TP var kļūt par nopietnu pārdomu iemeslu, vai palikt Induļa Emša valdībā, kuras pastāvēšana atkarīga no TP gribas.
2.Lielākais pārsteigums - tēvzemieši
	TB/LNNK vēlēšanas bija pirmais tests partijas dzīvotspējai, pēc tam kad koķetērijas dēļ ar kreiso koalīciju Rīgas domē un darbošanās dēļ iepriekšējās valdībās tā 8.Saeimas vēlēšanās ar mokām pārvarēja 5% barjeru. 29,82% vēlētāju atbalsts liks ar TB/LNNK vairāk rēķināties valdības koalīciju veidošanas spēlēs un ļaus tai kļūt psiholoģiski drošākai. Svarīga uzvaras kaldināšanā varēja būt spēcīgu personāliju klātbūtne sarakstā, viedokļu radikalizēšanās krievu skolu reformas dēļ un gaidāmie PTCVL panākumi, kas uz vēlēšanām devās ar latviešu vēlētājam netīkamo saukli Krievi nāk! Iespējams, palīdzējusi taktika neiesaistīties kreiso balstītajā Emša valdībā, kā arī vēlētāju nelielā aktivitāte.

3.No kreiso šķelšanās iegūst Ždanoka
	EP vēlēšanas bija pirmā iespēja redzēt, kas noticis ar promaskaviski orientēto kreiso spēku vēlētāju pēc Tautas saskaņas partijas lēmuma pamest PCTVL, kam sekoja tās apvienības izjukšana. Ždanokas Līdztiesībai uzurpējot flangu identificējošo PCTVL nosaukumu un sistemātiski organizējot vēlētājus ar protestiem pret izglītības reformu, tikai tā spējusi pārvarēt 5% barjeru, mērenākajai TSP un nīkuļojošajiem rubikiešiem neiegūstot nevienu vietu. Taču viena vieta PCTVL ir mazāk par prognozēto.
Premjers par valdības stabilitāti nešaubās
LETA  06/14/04     Ministru prezidentam Indulim Emsim (ZZS) Eiroparlamenta vēlēšanu rezultāti bijuši nedaudz negaidīti, tomēr viņam neesot nekādu šaubu par valdības stabilitāti. 
	Emsis atzina, ka gluži šādus vēlēšanu rezultātus viņš nebija gaidījis, tomēr tos vērtē kā labus. "Zaļo un zemnieku savienībai vienai vietai vajadzēja būt. [Vietas neiegūšana] ir medaļas nepatīkamākā puse," atzina valdības vadītājs. 
	Viņš uzskata, ka apvienībai "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) papildu balsis Eiroparlamenta vēlēšanās deva protesti pret plānoto izglītības reformu, kas vēlētājiem liek pievērsties nacionāli noskaņotiem spēkiem. 
	Pēc Emša domām, "tēvzemiešu" panākumus vēlēšanās nodrošināja arī tas, ka viņu saraksta galvgalī bija redzami cilvēki, kas ilgstoši bijuši arī dažādās valdībās. 
	"Sabiedrība atgriežas pie pārbaudītām vērtībām - TB/LNNK, "Latvijas ceļa" un [PCTVL līderes Tatjanas] Ždanokas," teica Emsis. 
	Pēc premjera domām, simboliski ir tas, ka Eiropā Latviju pārstāvēs "vecā gvarde". 
	Valdības vadītājs uzskata, ka gadījumā, ja būtu notikušas iekšpolitiskas, Saeimas vai pašvaldību vēlēšanas, rezultāti būtu citādi. 
	Komentējot TB/LNNK un partijas "Jaunais laiks" plānus sākt sarunas par jaunas valdības veidošanu, Emsis sacīja, ka viņam ir grūti prognozēt, kas šādas sarunas varētu risināt, jo spēcīgākie "tēvzemiešu" politiķi būs ievēlēti Eiroparlamentā. 
	Premjers norādīja, ka viņš par valdības stabilitāti nav satraukts. "Esmu pavisam mierīgs. Situācija pēc šā balsojuma drīzāk ir kļuvusi stabilāka," sacīja Emsis.  
Iespējamie Latvijas pārstāvji Eiroparlamentā
NRA  06/15/04     Eiropas Parlamenta (EP) deviņu deputātu vārdi būs zināmi jūnija pašās beigās vai arī jūlija sākumā. Visticamāk, tie būs partiju sarakstu kandidāti ar pirmo kārtas numuru.
	Tomēr precīzi kandidātu vārdi būs zināmi tikai pēc visu vēlēšanu zīmju atkārtotas pārskaitīšanas un visu plusu jeb īpašā atbalsta un svītrojumu saskaitīšanas.
	Partijām, kuras ieguva pa vienai balsij, visticamāk, tie būs kandidāti, kuri startēja ar pirmo kārtas numuru, taču arī šajos gadījumos iespējamas izmaiņas. Pārliecinošie uzvarētāji - Tēvzemei un Brīvībai/LNNK - ir ieguvuši četras balsis, un droši vien arī pēc plusu saskaitīšanas uz Strasbūru un Briseli dosies Guntars Krasts, Roberts Zīle un Ģirts Valdis Kristovskis. Taču, kas būs ceturtais, pagaidām nav skaidrs. Iespējams, tas varētu arī nebūt ar ceturto kārtas numuru startējošais Einārs Cilinskis, bet, piemēram, daudz labāk pazīstamā Inese Vaidere, kura sarakstā seko tūlīt pēc viņa.
	Jaunajam laikam būs divas vietas, un, visticamāk, uz EP dosies Valdis Dombrovskis un otrā kandidāte - Liene Liepiņa. Taču pēc plusu saskaitīšanas varētu izrādīties, piemēram, ka vēlētāju atbalsts ir bijis lielāks trešajam kandidātam Aldim Kušķim.
	Gandrīz droši var teikt - no apvienības Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā uz EP dosies saraksta galvenā persona - Tatjana Ždanoka. Tāpat, visticamāk, no Tautas partijas un Latvijas ceļa tiks ievēlēti kandidāti ar pirmajiem numuriem - pašreizējais ārlietu ministrs Rihards Pīks un ilggadējais Latvijas vēstnieks Eiropas Padomē Georgs Andrejevs.
	EP vēlēšanu likums nosaka, ka ministriem vai pašreizējiem Saeimas deputātiem, tiklīdz Centrālā vēlēšanu komisija viņus atzīst par ievēlētiem EP, amats ir jāatstāj. Ja viņi vēlāk atteiktos no EP deputāta mandāta, tad paliktu arī bez iepriekšējā amata.

Gribīgo koalīcijā
Latvija sākusi apjomīgu 
un dārgu ieroču iepirkšanu
LETA  06/10/04    Latvijas valdība šonedēļ piekritusi no Zviedrijas valdības iegādāties lietotas pretgaisa aizsardzības raķešu sistēmas, bet pirms pāris nedēļām bez liekas publicitātes izlemts no Vācijas valdības pirkt artilērijas haubices. Līdz ar to Latvija sākusi apjomīgāko un dārgāko ieroču iepirkšanu atjaunotās valsts vēsturē, šodien ziņo laikraksts "Diena".Valdības jau apstiprināto darījumu apjoms ir 26,7 miljoni latu, kas jāsamaksā vairāku gadu laikā, taču, tā kā izskatīšanu vēl gaida lēmums par prettanku raķešu sistēmas iegādi, prognozējams, ka tēriņi pārsniegs 30 miljonu latu robežu. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP), aizstāvot izdevumus, "Dienai" skaidrojis, ka darījumi starp valdībām ir izdevīgāki nekā pirkšana no ražotājiem vai starpniekiem un par jaunām iekārtām Latvija būtu maksājusi desmitiem reižu dārgāk. Ieroči esot nepieciešami ne vien valsts aizsardzības sistēmai, bet galvenokārt Latvijas karavīru misijām ārzemēs, jo to trūkuma dēļ līdz šim nā cies paļauties uz sabiedroto atbalstu, bet, piemēram, Irākas misijas sākumā karavīriem trūka atbilstoša ekipējuma, lai gan tas bija solīts. 
	"Iestājoties NATO, mēs esam apņēmušies izveidot brigādi, kas var doties miera uzturēšanas misijās, tāpēc mums ir jāvirzās pašiem uz savu apgādi, lai būtu droši, ka kājniekiem būs nepieciešamais atbalsts pret uzbrukumiem no gaisa," laikrakstam teicis Slakteris. 
Ceturtdien notiks atvadas 
no Irākā bojāgājušā karavīra
NRA 06/16/04    Misijā Irākā kritušā Latvijas sapiera virsleitnanta Olafa Baumaņa mirstīgās atliekas no Irākas caur Vāciju un Poliju uz Latviju pavadīja mūsu kontingenta nodaļas komandieris kapteinis Andris Rieksts. 
	Tās Latvijā tika nogādātas ar Latvijas Gaisa spēku helikopteru MI-8. Godasardze stāvēja divās kolonnās, Bruņoto spēku orķestris atskaņoja sēru maršu, kad zārku, pārklātu ar Latvijas nacionālo sarkanbaltsarkano karogu, izcēla uz Latvijas zemes. Savu pateicību karavīram O. Baumanim varēs izteikt visa Latvija, ceturtdien pavadot pēdējā gaitā no Rīgas uz Valmieru, kur notiks karavīra apbedīšana. Atvadīšanās no karavīra notiks Sv. Pētera baznīcā pulksten 12.
	No Aizsardzības ministrijas (AM) budžeta tiks segti visi bēru izdevumi. Ministru kabinets nolēmis no AM budžeta segt arī rehabilitācijas izdevumus virsleitnanta ģimenei. Ģimenes locekļiem plānots apmaksāt 21 dienas ārstnieciskās rehabilitācijas pakalpojumus. O. Baumaņa ģimene saņems arī visas Militārā dienesta likumā par obligāto sociālo apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām un citos normatīvajos aktos paredzētās sociālās garantijas. Pagaidām to apmērs nav aprēķināts. Valmieras dome Irākā bojāgājušā karavīra ģimenei piešķīrusi 500 latu pabalstu.
Kopš brīža, kad latviešu 
karavīri ieradās Irākā, ir apritējis gads.
BBI  06/15/04    Tobrīd misijas vieta bija samērā mierīgie Irākas ziemeļi, Kirkūka. Tagad latvieši strādā daudz karstākā punktā un ne reizi vien vārdu "miera misija" vietā ielaužas skarbais vārds "karš". Pagājušajā nedēļā Latvija zaudēja savu karavīru - Nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas nodaļas komandiera vietnieku virsleitnantu Olafu Baumani. Karavīri, kuri sēru vēsti saņēma, gatavojoties nākamajai misijai Irākā, teic, ka notikušais ir viela pārdomām, bet no plānotās došanās uz karsto punktu viņi neatteikšoties. 
	Pēc divu nedēļu atvaļinājuma aprīļa beigās virsleitnants Baumanis kopā ar diviem kolēģiem atgriezās Irākā. Kaut noteiktais misijas laiks ir seši mēneši, viņiem piedāvāja dienēt vēl divus. Brīvprātīgi - lai pabeigtu iesākto un sagaidītu nākamo sapieru maiņu jūlijā. Jau tad bija zināms, ka turpmāk sapierus viņu darbā sargās latviešu puiši, ar kuriem kopā būts jau apmācību laikā. Šīs izmaiņas lūdza paši sapieri. Nākamās vienības komandieris skumji teic - karā jau neviens nav pasargāts. Bet viņi ir gatavi doties uz Irāku. 
	Latvijā ir ap septiņdesmit sapieru un, kā stāsta Nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas skolā, - viņi esot kā viena liela ģimene, kas mīl savu darbu. Viņuprāt, sapiera profesija miera laikā ir bīstamāka nekā, piemēram, kājniekiem. 
	Kājnieku rotu, kas dosies uz Irāku, šobrīd papildus motivēt nevajagot. Tiesa gan, tuvinieki varētu mēģināt kādu atrunāt. 
	Pēc sagatavošanās kursa karavīri neizskatās nomākti. Līdz misijai vēl ir trīs nedēļas. 
	Tikmēr Irākā jau dienošo karavīru sievas nav tik mierīgas, jo brīdis no traģiskās ziņas līdz konkrēta uzvārda paziņošanai visām bijis bezgala garš. Jau nākamajā sievu klubiņa sanākšanā paredzēts uzaicināt arī psihologu. 
	Sievietes nav aicinājušas pārtraukt misiju, jo cienot savu vīru darbu. Bet viņas grib, lai viņu vīrieši būtu drošībā, jo aizbrauca tur tomēr miera misijā. 

Valdība un partijas
"Jaunais laiks" pieprasa Emša valdības demisiju 
LETA  06/10/04    Partija "Jaunais laiks" (JL) ir nolēmusi Saeimā iesniegt Induļa Emša (ZZS) valdības demisijas pieprasījumu. Parlamentam par uzticību valdībai būs jālemj 17.jūnija plenārsēdē.
	JL šādu lēmumu ir pieņēmis, jo Saeima šodien atkārtoti noraidīja partijas sagatavotos grozījumus likumā "Par valsts budžetu 2004.gadam", kas paredzēja pedagogu darba samaksas palielināšanu no šā gada 1.septembra un otrā pusgada pensiju indeksāciju.
	JL ierosināja šā gada valsts budžetā pievienotās vērtības nodokļa ieņēmumu prognozi palielināt par 19,1 miljonu latu, akcīzes nodokļa prognozi - par diviem miljoniem latu, sociālās apdrošināšanas iemaksas prognozi - par astoņiem miljoniem latu.
	Tautas saskaņas partija (TSP), no kuras pašlaik lielā mērā ir atkarīga Emša valdības noturēšanās, iepriekš ir uzsvērusi, - ja Emša valdība nenodrošinās skolotāju algu pielikumu, tā kritīs, tomēr TSP "nedancos līdzi" JL. 
Roze, risinot sarunas ar Krieviju, 
nostājas pret Eiropas komisiju
Diena  06/10/04    Latvija līdzās Polijai, Lietuvai un Igaunijai aizmuguriski Eiropas Komisijai (EK) iesaistījusies divpusējās sarunās ar Krieviju par dzīvnieku izcelsmes produkcijas sertifikāciju, tā pārkāpjot Eiropas Savienībā (ES) pieņemto praksi. 
	Par zemkopības ministra Mārtiņa Rozes (ZZS) tikšanos ar Krievijas vēstnieku Latvijā Igoru Studeņņikovu ārpolitikas speciālisti pauž savu izbrīnu, saucot šos centienus par populistiski politiskiem. Kāds EK ierēdnis Dienai pauda viedokli, ka vairākās jaunajās dalībvalstīs, to vidū Latvijā, reakcija uz Krievijas vēlmi slēgt precēm tirgu bijusi neadekvāta. Esot absurdi un naivi domāt, ka tirdzniecībā, kur spēkā ir ES kopējā politika, kāda valsts atsevišķi var sev panākt labvēlīgākus nosacījumus. Jautājumi, kurus ES kompetence nesedz, ir un būs jārisina divpusējās sarunās, taču tur, kur ir ES kopēja politika, daudz lietderīgāk ir izmantot ES iespējas, Dienai teica Latvijas pastāvīgais pārstāvis ES Andris Ķesteris. "Ir jāņem vērā svara kategorijas," viņš teica un uzsvēra, ka ES nav Latvijai traucējoša, bet gan palīdz tai.
	Krievija 1.jūnijā slēdza savu robežu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem, bet 7.jūnijā to atkal atvēra. Krievijas iebildumu pamatā ir joprojām sadrumstalotā veterinārās sertifikācijas sistēma ES dalībvalstīs. Ja kādā Krievijas apgabalā konstatēta saslimšana no pārtikas produkta, ES aizliedz importu no visas Krievijas, taču, ja Latvijā ir konstatēts līdzīgs gadījums, Krievija nevar aizliegt importu no visām ES valstīm. Turpmāko četru mēnešu laikā EK un Krievijai jāvienojas par jauno sertifikācijas sistēmu. Kritiku Maskavai veltījis ES ārējo attiecību komisārs Kriss Patens, kurš pauž cerību, ka Krievija ar atbildību izturēsies pret sarunām ar EK, trešdien vēsta Reuters. 
Privatizācijas likumprojektos 
grib novērst juridiskas pretrunas 
Diena  06/12/04     Vairāku ar privatizāciju saistītu likumprojektu izslēgšanu no šīs nedēļas Saeimas sēdes darba kārtības Jaunā laika frakcija uztvēra kā koalīcijas centienus aizkavēt nekustamo īpašumu privatizāciju par tirgus cenu, lai tos "pārdotu par sviestmaizi". Tā visās iespējamās uzstāšanās reizēs uzsvēra JL politiķi. Savukārt Tautsaimniecības komisijas priekšsēdētājs Dzintars Jaundžeikars (LPP) aizkavēšanos Dienai skaidroja ar nepieciešamību novērst likumos juridiskas pretrunas, uz ko norādījis Saeimas Juridiskais birojs. Šie likumprojekti arī esot jāskata visi kopā.
	Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš Dienai apstiprināja, ka birojam bijuši juridiski iebildumi pret atsevišķām likumprojektu normām un tas lūdzis atbildīgo komisiju tos pārskatīt. "Mūsu pienākums ir aicināt deputātus novērst juridiskās pretrunas, atliekot projektu izskatīšanu. Pieļauju, ka iekšējās konsultācijās komisijai ir nepieciešams laiks, lai to izdarītu," sacīja G.Kusiņš. Pretrunas bija konstatētas likumā par privatizācijas sertifikātiem, ko bija paredzēts skatīt vienlaikus ar likumprojektiem par zemes reformas pabeigšanu pilsētās, par valsts un pašvaldību kapitāla daļām un kapitālsabiedrībām, par īpašuma tiesību atjaunošanu uz uzņēmumiem un citiem īpašuma objektiem. JL deputāts Valdis Dombrovskis uzskata, ka tā ir speciāla šo projektu vilcināšana, lai valdošā koalīcija ļautu netraucēti "visu vasaru notikt privatizācijai par lēto jeb par sviestmaizi" - tas nozīmē par nekustamā īpašuma kadastrālo, nevis tirgus vērtību.
Centīsies saglabāt latvietību
LETA  06/15/04     Valdība ir iecerējusi sadarboties ar Pasaules brīvo latviešu apvienību (PBLA), lai tautiešiem ārvalstīs palīdzētu saglabāt latvietību. Ministru prezidenta padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ilona Līce informēja, ka 15. jūnijā, valdība lems par vairāku ministriju iespējamām aktivitātēm sadarbībai ar PBLA. Apvienībai esot nepieciešami latviešu valodas skolotāji darbam vasaras nometnēs. PBLA ir izteikusi vēlmi ārvalstīs biežāk redzēt dziedam korus no Latvijas. Līce norādīja, ka PBLA līdz šim ir sniegusi atbalstu Latvijai, tāpēc tagad valdības pienākums būtu palīdzēt apvienībai. Arī valdības deklarācijā ir teikts: "Atbalstīsim ārvalstīs dzīvojošo latviešu vēlmi veidot ciešas saites ar Latvijas kultūras, politisko un ekonomisko vidi."
Demakova: Nacionālās bibliotēkas 
celtniecības nodošana KM bija kļūda
LETA  06/15/04    Lēmums nodot Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) jaunā projekta realizāciju Kultūras ministrijas pārziņā bija kļūda, šodien atzina kultūras ministre Helēna Demakova (TP) pēc nodomu protokola parakstīšanas ar Rīgas domi par jaunas koncertzāles un laikmetīgās mākslas muzeja ēkas projektu īstenošanu. 
	Demakova norādīja, ka "Kultūras ministrija nav nekāds celtniecības uzņēmums". Pēc ministres domām daudz racionālāks bija iepriekšējais, 2002.gadā izstrādātais LNB projekta realizācijas variants, kas paredzēja jaunās ēkas celtniecību uzticēt Valsts nekustamā īpašuma aģentūras īpaši izveidotai struktūrvienībai. 
	Demakova teica, ka iepriekšējās valdības laikā ir pieņemti vairāki "voluntāri lēmumi kultūras jomā", kas viņai būs jāatceļ. Ministre solīja, ka "vismaz līdz nākamās Saeimas vēlēšanām voluntārismam kultūras jomā nebūs vietas". 
	Kā LETA ziņoja, LNB jaunās ēkas projekta realizācijai jau ir iztērēts vairāk nekā miljons latu, bet reāli būvdarbi nav sākušies. LNB projekta finansēšanas plāns 2004.gadam paredz projektam izlietot 5,87 miljonus latu. 
	Lielākā daļa no šiem līdzekļiem tiks atvēlēta nekustamo īpašumu atpirkšanai nākamā būvlaukuma teritorijā un publisko bibliotēku informatizācijas projektam, tā dēvētajam - "Gaismas tīklam". 
	Par LNB projekta tālāko virzību rīt, 16.jūnijā, lems LNB projekta uzraudzības padome, paziņoja Demakova. 
Cīkstās par vēsturiskā centra plānu
NRA  06/16/04     Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija nav atbalstījusi Rīgas domes lūgumu līdz 2005. gada 1. februārim pagarināt termiņu Rīgas vēsturiskā centra (RVC) saglabāšanas un attīstības plāna izstrādei. Savukārt dome uzskata, ka nav vainojama plāna pieņemšanas kavēšanā, pārmetumus pāradresējot iepriekšējai valdībai.
	Rīgas domes Pilsētas attīstības departamenta direktors Vilnis Štrams stāstīja, ka pašvaldība centīsies Saeimā panākt korekciju likumā par RVC saglabāšanu un aizsardzību, kurā bija noteikts, ka šīs teritorijas plāns domei jāakceptē līdz 1. jūlijam. Pēc domes ieceres, līdz šim datumam varētu tikt apstiprināta plāna pirmā redakcija, bet līdz gada beigām apkopoti iesniegtie priekšlikumi, un plāns tiktu apstiprināts kopumā, informēja V. Štrams. 
	Taču Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas deputāti nav piekrituši pagarināt šā plānojuma izstrādes termiņu. Pāri domnieku galvām vēlās smagi kritikas viļņi, un, piemēram, deputāts Dzintars Ābiķis bilda, ka domē valdošie sociāldemokrāti ir ieinteresēti plānu neapstiprināt laikā, lai "ilgāk saglabātos iespēja makšķerēt duļķainos ūdeņos". Dz. Ābiķis pat ierosināja apsvērt iespēju atlaist domi, ja tā noteiktajā laikā neapstiprinās RVC plānu. 
	Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs uzskata, ka valsts ir radījusi smagnēju procedūru teritoriju plānojumu izstrādāšanai un apstiprināšanai. Neizvērtējot situāciju, Jaunā laika (JL) valdība RVC saglabāšanas un aizsardzības likuma pieņemšanu virzīja kā politisko ieroci, taču, pieņemot šo likumu, neņēma vērā Investoru padomes un domes rekomendācijas un priekšlikumus.
TSP neatbalstīs JL un TB/LNNK 
centienus gāzt Emša valdību
LETA  06/15/04     Tautas saskaņas partija (TSP) neatbalstīs partijas "Jaunais laiks" centienus gāzt Induļa Emša (ZZS) vadīto valdību, informēja Saeimas TSP frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Andrejs Klementjevs. Viņš uzsvēra, ka partija nedarīs neko tādu, kas "varētu novest nacionālistus [apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK)] pie varas". 
	"Mēs nepalīdzēsim "Jaunajam laikam" (JL) un neatbalstīsim Emša demisijas pieprasījumu," norādīja Klementjevs. 
	Savukārt JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš apstiprināja, ka JL vēl joprojām ir gatava runāt ar Tautas partiju (TP) un tās vadību par jaunas labējas valdības veidošanu, taču pagaidām tas neesot iespējams. 
	"Mēs esam gatavi runāt, tomēr redzam, ka pašreiz Latvijā nav neviena TP pārstāvja, kas būtu lemttiesīgs un kas varētu runāt partijas vārdā," norādīja Kariņš. 
	Kā ziņots, vairāki TP pārstāvji, tostarp Saeimas TP frakcijas priekšsēdētājs Aigars Kalvītis un partijas valdes loceklis Gundars Bērziņš ir devušies klātienē vērot Portugālē notiekošo Eiropas futbola čempionātu. Paredzams, ka deputāti atgriezīs Latvijā trešdien. 
	Jau ziņots, ka ceturtdien Saeima lems par JL sagatavoto lēmuma projektu par neuzticības izteikšanu Emsim, savukārt vakar TB/LNNK un JL vadītāji divpusējās sarunās vienojās veidot labēju patriotisku valdību un aicināja tai pievienoties arī TP. 

Saimniecība
Eksports aug strauji, imports vēl straujāk
NRA   06/11/04      Šogad vērojams ļoti straujš Latvijas ārējās tirdzniecības apjoma pieaugums. Gada pirmajos četros mēnešos Latvijas eksports pieaudzis par 23,7%, imports audzis vēl straujāk - par 31,5%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Gada pirmajos četros mēnešos eksporta kopapjoms sasniedza 633,8 miljonus latu, importa apjoms - 1,156 miljardus latu. Gada pirmajos mēnešos eksporta pieaugums bija straujāks nekā importa apjoma pieaugums, bet martā un aprīlī straujāk audzis imports. Importa straujais pieaugums šajos mēnešos lielā mērā izskaidrojams ar 1. maija faktoru. Iestājoties ES, mainījās ārējās tirdzniecības noteikumi ar trešajām valstīm, un tas lika ne vienam vien uzņēmējam radīt papildu uzkrājumus.
	Starpība starp eksporta un importa kopvērtību šogad turpina palielināties. 2003. gada pirmajos četros mēnešos imports pārsniedza eksportu par 71,5%, šogad šī starpība bija 82,4%. Šā gada aprīlī imports pārsniedza eksportu 2,1 reizes, martā - par 88,4%.
	Šā gada aprīlī preču eksporta vērtība bija 176,6 miljoni latu jeb par 4,2% vairāk nekā martā un par 23,6% vairāk nekā 2003. gada aprīlī. Preču importa vērtība šā gada aprīlī sasniedza 364,1 miljonu latu, kas ir par 14% vairāk nekā martā un par 48,7% vairāk, salīdzinot ar 2003. gada aprīli.
	Šā gada četros mēnešos nozīmīgāko vietu Latvijas eksportā ieņēma koksne un tās izstrādājumi - 35,1% no eksporta kopvērtības, metāli un to izstrādājumi - 11,8%, tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi - 11,6%, ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcija - 6,8%, mašīnas, mehānismi un elektriskās iekārtas - 6,8%. 
	Salīdzinot ar 2003. gada četriem mēnešiem, koksnes un tās izstrādājumu eksports pieaudzis par 44,3 miljoniem latu jeb 24,8%, ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcijas - par 12,4 miljoniem latu jeb 39,9%, mašīnu, mehānismu un elektrisko iekārtu - par 11,4 miljoniem latu jeb 35,9%, pārtikas rūpniecības produktu, bezalkoholisko un alkoholisko dzērienu, kā arī tabakas - par 8,3 miljoniem latu jeb 28,5%, augu produktu - par 6,6 miljoniem latu jeb 2,6 reizes.
	Svarīgākie Latvijas eksporta partneri šā gada pirmajos četros mēnešos bijuši Lielbritānija, Vācija un Zviedrija. Ievērojami - par 83,6% - šogad pieaudzis Latvijas eksporta apjoms uz Igauniju. Eksports uz Lielbritāniju audzis par 10,7%, uz Vāciju - par 1,5%, uz Zviedriju - par 40,8%, uz Lietuvu eksporta apjoms palielinājies par 46%.
	Uz Lielbritāniju gada pirmajos četros mēnešos Latvija eksportējusi 13,9% no kopējā preču eksporta apjoma (pirms gada - 15,5%), uz Vāciju - 13,6% (16,6%), uz Zviedriju - 11,6% (10,2%), uz Lietuvu - 9% (7,7%), uz Igauniju - 8,8% (5,9%) no kopējā preču eksporta apjoma. Kopumā uz Eiropas Savienības (ES) valstīm eksportēti 81,6% no eksporta kopapjoma, uz NVS valstīm - 9,4%.
	Svarīgākie importa partneri Latvijai ir Vācija, Krievija un Lietuva. No ES valstīm Latvija importē 68,8% no kopējā importa apjoma, no NVS valstīm - 16,9%.
Uzņēmējiem tiks 30 miljoni eiro
NRA  06/11/04     Eiropas Investīciju banka (EIB) piešķīrusi a/s Vereinsbank Rīga 30 miljonu eiro vērtu aizdevumu. To paredzēts tērēt, finansējot mazo un vidējo uzņēmumu rūpniecības, pakalpojumu un tūrisma projektus.
	"EIB resursi ir domāti ne tikai uzņēmumiem, bet arī pašvaldību un citu organizāciju projektu finansēšanai, kas saistīti ar vidi, infrastruktūru, enerģijas racionālu izmantošanu, veselības aprūpi un izglītības iestāžu modernizēšanu, taču nav paredzēti izklaides sfēras projektu finansēšanai," uzsvēra EIB Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Krievijas nodaļas vadītājs Konstantīns Sinadino. Šis ir trešais aizdevums, ko EIB piešķīrusi a/s Vereinsbank Rīga kopš 1998. gada. Līdz 2003. gadam a/s Vereinsbank Rīga no EIB saņēmusi divus aizdevumus - 10 miljonus eiro un 20 miljonus eiro. Līdz šim a/s Vereinsbank Rīga EIB aizdevumus izmantojusi 14 mazo un vidējo uzņēmumu projektu un trīs infrastruktūras projektu finansēšanai. 
	EIB Latvijā darbojas jau vairāk nekā deviņus gadus.
	Ieskaitot jaunāko a/s Vereinsbank Rīga piešķirto aizdevumu, EIB Latvijā izsniegusi septiņus starptautiskos aizdevumus a/s Vereinsbank Rīga, Nord/LB, Hansabankai un Latvijas Hipotēku un zemes bankai kopā apmēram 120 miljonu eiro apmērā, kā arī apvienoto Baltijas aizdevumu, kas domāts projektu finansēšanai Latvijā, Lietuvā un Igaunijā, apmēram 120 miljonu eiro apmērā. 
	"Mums, izmantojot EIB līdzekļus, ražošanas attīstībai piešķirtais aizdevums EIB jāatmaksā septiņos gados, bet infrastruktūras projektiem - līdz 12 gadiem. Savukārt klientam piešķirtais aizdevums a/s Vereinsbank Rīga jāapmaksā pēc individuāla plāna. 
	EIB daļa projekta finansējumā nepārsniedz pusi projekta summas. Pārējā summa ir vai nu Vereinsbank Rīga aizdevums, vai arī paša projekta realizētāja līdzekļi, paskaidroja a/s Vereinsbank Rīga prezidents Tomass Šuce. 
	A/s Vereinsbank Rīga Latvijā nav izveidots filiāļu tīkls, jo banka pati iet pie klienta, taču gadās arī tā, ka klients uz banku atnāk ar labu projektu pats. Katru projektu mēs izvērtējam individuāli. Minimālā projekta summai vajadzētu būt apmēram 500 000 latu un uzņēmuma apgrozījumam trīs četriem miljoniem latu gadā, lai mums atmaksātos šo projektu izskatīt, informēja a/s Vereinsbank Rīga viceprezidents Juris Jākobsons. Ar šo EIB aizdevumu Vereinsbank Rīga var realizēt līdz 25 miljoniem eiro vērtus projektus. Par līdzdalību lielāku projektu finansēšanā EIB izlemj pati. 
	A/s Vereinsbank Rīga otras lielākās Vācijas bankas - Hypovereinsbank Group - sastāvā Latvijā darbojas kopš 1996. gada. Pēc aktīvu lieluma šā gada 30. aprīlī a/s Vereinsbank Rīga bija 11. vietā, savukārt pēc izsniegto kredītu apjoma - 7. vietā starp lielākajam Latvijas bankām.
Latvijā augstākais 
IKP pieaugums Eiropas Savienībā
NRA  06/11/04    Šā gada pirmajā ceturksnī Latvijas iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugums pārspējis visoptimistiskākās prognozes un ir visstraujākais starp 25 Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm. Salīdzinot ar pērnā gada pirmo ceturksni, IKP salīdzināmās cenās pieaudzis par 8,8%, informē Centrālā statistikas pārvalde.
	Neskaitāmas reizes gan Latvijā, gan ārvalstīs atkārtots, ka mums ir vismazākais IKP uz vienu iedzīvotāju starp visām ES dalībvalstīm. Taču nu mēs varam sevi kaut nedaudz mierināt, jo tieši Latvijā šā gada pirmajā ceturksnī bijusi visstraujākā ekonomiskā izaugsme. Latvija aiz sevis atstājusi gan Lietuvu, kur IKP pieaudzis par 7,7%, gan Poliju (+6,9%), gan Igauniju (+6,8%). Kaut gan vēl nav apkopoti dati par Kipru, Maltu un Slovēniju, jau šobrīd var teikt, ka Latvijā ir visaugstākais IKP pieaugums no visām ES dalībvalstīm, jo šajās, tāpat kā visās vecajās ES dalībvalstīs, gaidāmais IKP pieaugums ir ievērojami mazāks.
	Ekonomikas ministrijas Tautsaimniecības struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Barānovs Neatkarīgajai pastāstīja, ka augstais IKP pieaugums nav nemaz tik negaidīts. "Jau vairākus gadus IKP straujo pieaugumu nodrošina divi galvenie faktori - augstais iekšzemes pieprasījums un tas, ka mūsu uzņēmēji spēj paplašināt eksporta tirgu. Jau kopš 2001. gada rūpniecība pieaug par 9-10 procentiem gadā. Pozitīvi mūs ietekmē arī augstais eiro kurss, kas palielina mūsu konkurētspēju eirozonā. Eksports pieaug arī citos virzienos un daudzas rūpniecības nozares var konkurēt arī pašreizējā, ne pārāk labvēlīgajā konjunktūrā pasaules tirgos," uzsvēra ierēdnis.
	Augstais pieprasījums sekmē tirdzniecību un būvniecību. Būvniecība palielinājusies par 13%, tirdzniecība par 11,3%. Arī citi pakalpojumi uzrāda augstu pieauguma tempu. Pieaugums vērojams visās nozarēs, izņemot ieguves rūpniecību, kuras īpatsvars IKP struktūrā ir pavisam nenozīmīgs un kura ir ļoti atkarīga no laika apstākļiem.
	Stabils pieaugums ir vērojams arī tādā Latvijai svarīgā nozarē kā transports un sakari. Kaut arī tranzītam ir ļoti būtiska vieta Latvijas tautsaimniecībā, tās īpatsvars pakāpeniski samazinās, jo citas nozares attīstās straujāk.
	Runājot par nākotnes prognozēm, O. Barānovs uzskata, ka Latvijā šogad IKP varētu pieaugt 7-8% robežās. "Gada otrajā pusē mēs pieļaujam, ka pieauguma tempi varētu kristies augsto degvielas cenu dēļ. Šis faktors varētu ietekmēt Latviju ne tikai tiešā veidā, bet arī pastarpināti, jo arī Eiropā varētu samazināties ekonomikas izaugsmes tempi," skaidro O. Barānovs.
	Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte Neatkarīgajai pavēstīja, ka pirmā ceturkšņa rādītājiem var dot tikai visaugstāko novērtējumu. "Iepriecinoši, ka pieaugumu radījušas nozares, kurām var uzticēties. Tā pirmām kārtām ir rūpniecība un arī būvniecība. Ievērojami pieaudzis ir arī eksports. Vienīgais riska faktors, ka šis pieaugums lielā mērā balstīts uz kredītiem, turklāt patēriņa kredītiem, jo joprojām visstraujāk aug tirdzniecības apjomi. Kopumā nākotnes perspektīvas ir optimistiskas, saglabājot nepieciešamo piesardzību," situāciju vērtē ekonomiste.
Ārvalstu uzņēmēji skatās 
pāri Latvijai Krievijas virzienā
NRA  06/16/04     Nepieciešams nopietni domāt par Latvijas tēla veidošanu un Latvijas valsts prezentēšanu ārzemēs, jo tas ievērojami palīdzētu Latvijas uzņēmējiem ārzemēs dibināt biznesa kontaktus, uzskata Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) ārvalstu pārstāvniecību vadītāji.
	"Ir daudz perspektīvu projektu. Piemēram, pašreiz divi Latvijas uzņēmēji risina sarunas par pasūtījumu izvietošanu Latvijā ar Vācijas ZF Friedrichshafen AG, kas ir viens no lielākajiem automobiļu ražotāju (Volkswagen, Audi, Porsche u. c.) piegādātājiem," informēja LIAA direktors Juris Kanels.
	Trīs Latvijas tekstiluzņēmēji cer vienoties ar Vācijas un Austrijas lielveikalu tīklu Woolworth, kurā ir 330 veikalu. Savukārt Krievijā Latvijas zāļu kompānija a/s Grindex ar LIAA palīdzību ir noslēgusi līgumu par medikamentu tirdzniecību Krievijā. Plānots, ka ceturtā daļa Grindex produkcijas tiks realizēta Krievijas tirgū. 
	Latvijas uzņēmums LAS-1, kas specializējas lidostu tehniskā aprīkojuma izgatavošanā un remontā, ir noslēdzis līgumu ar Krievijas lidostu asociācijas uzņēmumiem un sadarbojas praktiski ar visām Krievijas un NVS lidostām. 
	Zviedrijas organiskās ķīmijas sintēzes uzņēmums Syntagon augustā Latvijā atvērs laboratoriju, kurā investēs divus miljonus latu. 
	LIAA pārstāvniecība Zviedrijā, Stokholmā, un Francijā, Parīzē, tika atvērtas pagājušā gada 1. decembrī, Vācijā, Hamburgā, - šā gada 29. janvārī, Krievijā, Maskavā, - 10. februārī. Savukārt pārstāvniecība Nīderlandē, Amsterdamā, tiks atklāta šonedēļ, 18. jūnijā. Turklāt šogad tiek plānots atvērt vēl divas LIAA pārstāvniecības, iespējams, Dānijā un Norvēģijā. LIAA ir pārstāvniecības arī Kazahstānā, Almatā, un Lielbritānijā, Londonā. LIAA nodarbojas ar eksporta veicināšanu, investīciju piesaisti, uzņēmēju nodrošināšanu ar informāciju par ārējiem tirgiem, tirgus pētījumiem, iespējām.
	Informējot par padarīto un par biznesa iespējām, preses konferencē Krievijas, Zviedrijas, Francijas un Vācijas LIAA ārvalstu pārstāvniecību vadītāji atzina, ka pēc 1. maija, kad Latvija kļuvusi par Eiropas Savienības dalībvalsti, ārvalstu uzņēmēju interese par biznesa iespējām Latvijā strauji pieaugusi un pat esot grūti laikus atbildēt uz visiem pieprasījumiem. 
Latvieši dzīvo lielā šaurībā
NRA  06/16/04    Kaut gadu no gada Latvijā palielinās dzīvojamais fonds, tas notiek visai lēni. Dzīvojamo telpu platība vidēji uz vienu iedzīvotāju kopš 1990. gada palielinājusies tikai par 4,7 kvadrātmetriem, un šis rādītājs ievērojami atpaliek no attīstītākajām valstīm.
	2003. gada beigās Latvijas dzīvojamais fonds bija 55,4 miljoni kvadrātmetru kopējās platības, no tiem Rīgā - 16,5 miljoni kvadrātmetru jeb 30% no Latvijas dzīvojamā fonda, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati. 
	Aptuveni divas trešdaļas Latvijas dzīvojamā fonda atrodas pilsētās, bet viena trešdaļa - lauku teritorijā.
	Viens no galvenajiem dzīvojamā fonda raksturojošiem rādītājiem ir dzīvojamo telpu kopējā platība uz vienu iedzīvotāju. 1990. gadā tā bija 19,2, 2000. gadā - 22,6, 2003. gadā - 23,9 kvadrātmetri. Jāpiebilst, ka kopš deviņdesmito gadu sākumā Latvijā iedzīvotāju skaits samazinās.
	CSP dati par dzīvojamo māju būvniecību liecina, ka pērn ekspluatācijā pieņemtas jaunas dzīvojamās mājas ar kopējo platību 194,3 tūkstoši kvadrātmetri - par 3,6% jeb 6,7 tūkstošiem kvadrātmetru vairāk nekā 2002. gadā. Tomēr tas ir mazāk nekā deviņdesmito gadu otrajā pusē, kad ik gadu tika uzbūvētas dzīvojamās mājas ar kopējo platību virs 200 tūkstošiem kvadrātmetru.
	Visvairāk individuālās dzīvojamās mājas pieņemtas ekspluatācijā Rīgas rajonā - 80,6 tūkstoši kvadrātmetru (42% no visām ekspluatācijā pieņemtajām individuālajām dzīvojamajām mājām), Rīgā - 21 tūkstotis (11%), Jūrmalā - 16,1 tūkstotis (8%). 
	No kopējām ekspluatācijā pieņemtajām 826 individuālajām dzīvojamajām mājām 73% ir divstāvu, 20% - vienstāva dzīvojamās mājas. Latvijā tikai 11% jauncelto individuālo māju ir no koka, pārsvarā tiek celtas mūra mājas (75%).

Izglītība
9.klasi nebeidz ap 3000 bērnu 
Diena  06/11/04     Ap 3000 devīto klašu skolēnu jeb 8,5% šogad saņems liecību skolas nobeiguma apliecības vietā, liecina Izglītības valsts inspekcijas (IVI) operatīvie dati. Tas ir par ceturtdaļu mazāk, nekā prognozēja Izglītības un zinātnes ministrija (IZM). Inspekcijas vadītājs uzskata - šie skaitļi Latvijas mērogiem ir pietiekami nopietni, lai turpinātu diskutēt par vājo sekmju cēloņiem un efektīvu tālākās skološanās sistēmu.
	Atzīstot, ka sagatavošanās pārmaiņām bijusi vāja, ministrs Juris Radzevičs (LPP) tomēr ir pārliecināts, ka līdz septembrim katram bērnam būs kur tālāk skoloties, maksimāli ievērojot viņa intereses. Patlaban viss ritot pēc plāna - skolas steidz licencēt jaunas izlīdzinošās izglītības programmu, devītklasniekus uzņem arī vakarskolas vai profesionālās izglītības iestādes, tiesa, nedaudzas.
	Ar vairāk nekā trim nesekmīgām atzīmēm, tas ir, zemāk par četrām ballēm no desmit, pie eksāmeniem nav pielaisti un tātad apliecību par pamatizglītību nesaņem 2827 bērni. IVI vadītājs Zigrīds Grinpauks uzsver, ka šie ir 28.maija dati, kuriem klāt nāks daļa no tā saucamās riska grupas - bērni, kuri pie eksāmeniem pielaisti ar trim nesekmīgām atzīmēm, bet pārbaudījumi situāciju vēl pasliktinājuši. Skolu vadība IVI prognozējusi, ka apmēram puse skolēnu paliks uz otru gadu. Tikai knapa sestdaļa iespēju skoloties tālāk atradīs profesionālās izglītības iestādē. "Tieši uz profesionālajām skolām, kas būtu labs risinājums, manuprāt, neracionālajai palikšanai uz otru gadu, dosies neliels skaits," atzīst Z.Grinpauks. 
	Nopietni esot analizējama arī 215 pusaudžu vēlme tālāk mācības vairs neturpināt. Turklāt, pēc Z.Grinpauka domām, skolas pārāk optimistiski prognozējušas savās telpās otru gadu noturēt pusi no sekmēs vājo skaita. Kārtību, kad skolēns neiegūst pamatizglītību, ja zemāk par četrinieku saņēmis vairāk nekā trijos priekšmetos, IZM pieņēma jau pirms gada. Neskatoties uz to, tikai nesen apstiprināta un līdz ar to vispārējās izglītības skolas var sākt licencēt pedagoģiskās korekcijas (izlīdzinošo) programmu īpaši 9.klases audzēkņiem. Līdzīgi īpaša programma, lai uzņemtu bērnus ar liecībām, jālicencē arī profesionālās izglītības iestādēm.
	"Deviņas licences izskatām, bet būs krietni vairāk. To koordinējam kopā ar skolu pārvaldēm," sacīja IZM Vispārējās izglītības departamenta (VID) direktora vietnieks Artūrs Skrastiņš. Ierēdnis cer, ka lielākā daļa no tiem skolēniem, kuri paliks savā skolā, mācīsies tieši jaunajā programmā. Savukārt no pašvaldībām tiks "stingri" prasīts, lai tie, kuri nolēmuši tālāk nemācīties, tomēr rastu motivāciju iegūt pamatizglītību, kas ir obligāta. VID kopā ar profesionālo jomu pārraugošajiem kolēģiem konstatējis, ka būs "ļoti daudz iespēju" apgūt arī arodu. Precīzāka informācija par to, vai skološanās iespējas ir vienmērīgi pieejamas visos rajonos, gaidāma vasaras otrajā pusē.
	"Cerams, šī situācija mums visiem atvērs acis," situāciju analizēja Valkas rajona izglītības pārvaldes vadītāja Ilze Videmane. Vairāku rajonu pārvaldēs Diena pārliecinājās, ka sāpīgā problēma ir apzināta un ļoti intensīvi risināta, tomēr ne tik rožaini raksturojama kā IZM. Valkas rajonā pašreiz saskaitīti 59 bērni ar liecībām un starp direktoriem vēl procesā ir vienošanās, kurā skolā visizdevīgāk veidot izlīdzinošo klasi. Savukārt rajona arodskolā programmas liecību saņēmējiem nav.
	Saldus rajonā devītklasniekiem ar liecībām domāto izlīdzinošo programmu, kas vēl tiek gatavota licencēšanai, piedāvās Nīgrandes pamatskola. Arī šeit arodskolas nav, bet visi gribētāji varot doties uz Skrundu. Talsu rajonā, kur pie eksāmeniem kā nesekmīgi nebija pielaisti 123 skolēni jeb 16%, būs vismaz trīs skolas ar izlīdzinošo programmu un Laidzes arodskolā varēs apgūt krāsotāja profesiju. Četras skolas ar izlīdzinošo programmu būs Rīgā.
Tālākās skološanās varianti
Skolēni ar liecībām 2827
No tiem:
- paliks savā skolā uz otru gadu 1543
- skolosies profesionālās izglītības iestādē 468
- skolosies neklātienes programmā 408
- pāries uz citu dienas skolu mācīties otru gadu 193
- nemācīsies 215
9.klašu skolēnu skaits kopā 34 542
Dati: Izglītības valsts inspekcijas operatīvā informācija 28.maijā
Iecavā aug jauni līgotāji
NRA  06/16/04     12. jūnijā Iecavas kultūras namā uz ielīgošanu aicināja Iecavas folkloras kopa Tarkšķi. Pilsētā bez folkloras tradīcijām ir radusies spēcīga bērnu un jauniešu folkloras kopa, kurā darbojas dalībnieki vecumā no trīs līdz trīsdesmit ar astīti gadiem (ieskaitot dalībnieku māmiņas un skolotājas).
	Sarīkojumā Tarkšķu vadītāja Kristīne Karele sižetiski izspēlēja Jāņus no sākuma līdz galam. Klausītājiem atgādināja populārākās Jāņu norises un interesantākos ticējumus, aicināja tradicionālās dziesmas par laba vēlējumiem sētai, mājai, labībai pielāgot mūsdienu situācijai un katram aplīgot savu saimniecību. Klausītājiem daudzi ticējumi jau bija pazīstami, piemēram, zīlēšana ar vainagiem, kurai atradās vairāki tautā izmēģināti varianti. Lai gan kopa Iecavā darbojas tikai otro gadu, dalībnieki, pateicoties enerģiskajai vadītājai Kristīnei, apguvuši bagātīgu Jāņu dziesmu un rotaļu repertuāru. Tarkšķu dalībnieki savā aizrautīgajā attieksmē pret izpildāmajām norisēm pārspēj dažu labu pieaugušo ļaužu kopu - spēj reizē dziedāt un dejot sarežģītas norises, piemēram, garo rotaļdeju Šurp, jāņabērni ar daudzajām tūrēm. 
	Interesanti, ka ar šo rotaļu Jāņi tika izvesti saulītē, proti - zālienā, tādējādi noslēdzot sarīkojumu, lai par aizrautīgajiem dejotājiem priecātos garāmbraucēji un gājēji.
	Savdabīgs sarīkojuma kvalitātes rādītājs ir fakts, ka visi sarīkojuma ciemiņi palika līdz beigām un aktīvi piedalījās visās norisēs. Pēc sarīkojuma pie vadītājas Kristīnes atnāca pieteikties jauni dziedātgribētāji - Iecavā līgotāju netrūks!
Ziņo par nepamatotu 
darba uzteikumu krievu skolā 
Diena  06/16/04    Situācijā, kad mazākumtautību skolās ir latviešu valodas skolotāju trūkums, Rīgas 34.vidusskola esot brīdinājusi divas ilggadējas skolotājas, ka viņām tiks uzteikts darbs it kā neatbilstošās izglītības dēļ. Satraucošu pedagogu vēstuli ar šādiem faktiem saņēmusi Izglītības un zinātnes ministrija (IZM). Noskaidrots, ka skolotājām ir atbilstoša izglītība un ievērojama darba pieredze. "Nu, joks kaut kāds!" tā savukārt šo faktu vērtēja skolas mācību pārzine Marina Gričaņina, kura skolotājām jau no 1.septembra esot iedalījusi 24 stundu slodzi katrai. Viņa abas pedagoģes raksturoja no vislabākās puses, cerot, ka "pārpratums" noskaidrosies. Patiesību par radušos situāciju otrdien uzzināt neizdevās, jo pedagoģes skolā nebija sazvanāmas.
	34.vidusskola ir vienīgā Latvijā, kura Izglītības valsts inspekcijai (IVI) pēdējā pārbaudē atzinusi, ka pārejai uz 60% mācību latviski ar 1.septembri nebūs gatava. Tās vecāki, skolēni, daļa skolotāju līdz šim bijuši aktīvi krievu skolu aizstāvības štāba pret pārmaiņām vērsto akciju atbalstītāji. Darba uzteikumu skolas vadība skolotājām pamatojusi ar IVI atzinumu par neatbilstošu izglītību. "Noskaidrojām, ka sarunā ar pedagoģēm pieminētais inspektors ar skolas vadību vispār nav runājis," pastāstīja IZM izglītības darbinieku nodaļas vadītāja Ārija Bērziņa.
	IZM skolai sniegs savu apliecinājumu, ka skolotāju uzrādītā izglītība atbilst normatīvajiem aktiem un viņas "ar pilnām tiesībām" var turpināt savu līdzšinējo darbu. Radušos situāciju lūgts noskaidrot IVI.
Jauns mācību priekšmets 
pamatizglītības programmā - ticības mācība
BBI  06/15/04    Pirmo klašu skolēni jauno mācību gadu vairs nesāks ar ierasto pamatizglītības programmu. Ar 2004./2005. mācību gada 1. septembri tiks ieviesti jauni mācību priekšmeti pamatizglītības programmās - ticības mācība un ētika. Skolēnu vecākiem būs brīva izvēle, kuru priekšmetu apgūs viņu atvase. 
	"Jaunajā mācību priekšmetu programmā ir ieteikti tie mācību līdzekļi un palīglīdzekļi, kuri šobrīd mūsu valstī jau ir pieejami. Tajā skaitā Luterisma mantojama fonda un Latvijas Bībeles biedrības izdevumi bērniem un metodiskie līdzekļi skolotājiem. Atbilstoši kristīgās mācības standartam notiek darbs pie mācību grāmatas sagatavošanas 1. klasei," BBI paziņoja izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzēvičs. 
	Jaunā pamatizglītības programma veidota, īpaši ņemot vērā skolēnu konkrētā vecumposma iezīmes un īpatnības, emocionālo un garīgo attīstību. 
	"Jaunos priekšmetus skolās mācīt ir tiesības pedagogiem ar atbilstošu pedagoģisko izglītību un pedagogiem, kuriem ir tradicionālo kristīgo konfesiju izsniegta apliecība. Apliecība tiek izsniegta par tiesībām mācīt kristīgo mācību kā starpkonfesionālu mācību priekšmetu. Kā arī skolotājiem, kuri ir ieguvuši kristīgās mācības skolotāja profesionālo kvalifikāciju," piebilda J. Radzēvičs. 

Kultūra
Izstādes šonedēļ
NRA  04/15/04     Rīgas galerijā šodien atklās Valdas Podkalnes un Haralda Jegodzienska izstādi Sirap-Paris. Eksponēto gleznu, objektu, fotogrāfiju un video darbu iedvesmas avots bijusi Parīze, kur abi mākslinieki divus mēnešus uzturējās starptautiskā mākslas centra Cité des Arts Latvijas darbnīcā 2003. gada rudenī, bet paši darbi tapuši mākslinieku darbnīcā Rīgā.
	Galerijas Bastejs kamīnzālē šodien atklās Laura Mīlbreta personālizstādi Gravitācijas. 
	Izstāde ir jaunā mākslinieka maģistra darbs, beidzot Latvijas Mākslas akadēmiju, un vienlaikus 2003. gadā iegūtās prof. Induļa Zariņa stipendijas atskaites izstāde. 
	Galerijā Daugava 16. jūnijā atklās izstādi Jāņi. Pēcjāņi. Gleznas, skulptūras, keramika, tekstilmākslas darbi, kuros mākslinieki iekļāvuši vasaras pilnbrieda noskaņas un latvietim būtiskās dabas sajūtas, kas visspēcīgāk uzjundās tieši Jāņu laikā. Izstādē apskatāmi Laimas Bikšes, Laimoņa Blumberga, Līgas Purmales, Andra Vārpas, Dzintras Vilkas un citu mākslinieku darbi.
	Latvijas Dabas muzejā no 16. līdz 20. jūnijam apskatāma augsto bārdaino īrisu izstāde. Varēs redzēt ievērojamāko Latvijas īrisu selekcionāru un kolekcionāru jaunākās un jau zināmās īrisu šķirnes, kā arī mākslinieces Dzintras Cepītes īrisu akvareļus. Pateicoties krāsu un nokrāsu bagātībai un fantastiskajiem krāsu savijumiem, īrisus sauc par varavīksnes ziediem, bet elegances un karaliskuma dēļ īrisi tiek pielīdzināti gleznajām orhidejām un saukti arī par ziemeļu orhidejām.
	Salonā Zemrīga 16. jūnijā atklās izstādi Vasaras raibumi. Raibajā izstādē iederas tautas lietišķās mākslas darbi - tradicionāli audumi mūsdienu materiālos, Latgales keramika. Izstādēs atklāšanai piederas arī Aīdas Rancānes soloalbuma Rudzubalss prezentācija.
	Galerijā Bonhans.S no 16. jūnija būs apskatāma Einara Repšes gleznu izstāde Nepabeigtās studijas. Izstādē būs redzamas klusās dabas, plikņi un abstraktas kompozīcijas. Gleznošanu E. Repše apguvis Latvijas Mākslas akadēmijā, bet studijas vēl nav pabeidzis.
	Galerijā Ag7 17. jūnijā atklās Ingas Jurānes personālizstādi Diena vai nakts? Grafiku ciklā māksliniece attēlojusi savu iekšējo pretrunu pasauli, necenšoties fiksēt redzamo. 
	Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejā Pils laukumā 2 no 17. jūnija apskatāma izstāde Ķermenis un laiks. Izstādē redzami pliki, puspliki un pavisam nepliki latviešu rakstnieki un rakstnieces - skaisti kā pie miesas, tā pie gara - rakstnieki taču. Latviešu rakstniecības gars ietērpts pievilcīgā miesā jau kopš 20. gadsimta sākuma, te redzami Erika Ādamsona, Jāņa Baltausa, Paula Bankovska, Mirdzas Bendrupes, Roalda Dobrovenska, Dagnijas Dreikas, Anšlava Eglīša, Margitas Gūtmanes, Kārļa Ieviņa, Voldemāra Kalpiņa u. c. porterti. Apmeklētājiem līdz sešpadsmit neiesakām!
	Gētes institūtā Rīgā apskatāma jauniešu plakātu izstāde Eiropas Parlamenta vēlēšanu plakāti. Izstādē aplūkojams 321 darbs - visi, kas bija iesūtīti pavasarī izsludinātajam plakātu konkursam sakarā ar pirmajām Austrumeiropai un Rietumeiropai kopējām ES parlamenta vēlēšanām. Mākslinieciskā un izmantoto tehniku ziņā ļoti dažādie darbi atspoguļo izteikti atšķirīgo attieksmi pret Eiropu un tās parlamentu, apskatāmi gan eiroskeptiski, gan eirooptimistiski plakāti.
	Tērvetes Vēstures muzejā atklāta jauna ekspozīcija Baltu zobeni. Ekspozīcijā var aplūkot zobenus, ko senie zemgaļi lietojuši laikā no 9. līdz 13. gadsimta beigām. Zobens ir viens no krāšņākajiem un arī dārgākajiem ieroču veidiem vēlajā dzelzs laikmetā. Turklāt Latvijā līdz šim apzināti tikai kādi 190 zobeni, kas attiecināmi uz vēlo dzelzs laikmetu, no tiem aptuveni 30 - Zemgalē. 
	Valmierā, galerijā Laipa no 19. jūnija apskatāma Māras Brašmanes fotoizstāde Manas jaunības pilsētā. Izstāde stāsta par neseno pagātni - laiku no 1965. gada līdz 1980. gadam, par tā laika Rīgu ar tās arhitektūru, sadzīvi, cilvēkiem. Nozīmīgu vietu izstādē ieņem puķubērnu jeb hipiju tēma, kuru domāšana autorei bijusi tuva. M. Brašmanes fotogrāfijās redzam reāli dokumentālu, bet reizē arī ārkārtīgi jūtīgu pilsētas, notikumu, cilvēku fiksāciju.
Santas Ratnieces uzvara Parīzē
NRA  06/14/04     Latvijas jaunā komponiste Santa Ratniece un Kanādas jaunā autore Abigaila Ričardsone ieguvusi galveno balvu (abas komponistes saņēmušas vienādu žūrijas vērtējumu) starptautiskajā kompozīciju konkursā Internacional Rostrum of Composers Jauno komponistu grupā. Konkurss notika Parīze no 7. līdz 11. jūnijam.
	Konkursam darbus iesniedz sabiedrisko raidorganizāciju mūzikas redakcijas, un Latvijas Radio programmas Klasika pārstāvji izvēlējās Santas Ratnieces skaņdarbu Sens nacre (Perlamutra sajūta). Skaņdarbs rakstīts apjomīgam kameransamblim, kurā satiekas divi mūsdienu mūzikas ansambļi Altera Veritas un Ensemble Nove. Tā ideja ir apvienot dažādus instrumentu tembrus, radot perlamutra nokrāsu - kokles saplūst ar marimbu, akordeona skaņas klusi atstaro oboja, sitaminstrumenti savukārt paspilgtina kokļu skanējumu. Viss sākas ar klusumu, un jebkurš instruments var papildināt kādu citu. Latvijā pirmo reizi skaņdarbs izskanēja 22. aprīlī anglikāņu baznīcā 3. intravertās mūzikas festivālā. Vēl konkursam šogad bija iesniegts Jura Ābola kora darbs Karavāna.
	Santa Ratniece kompozīciju apgūst Igaunijas Mūzikas akadēmijā pie komponistes Helēnas Tulves, kas savukārt International Rostrum of Composers kopējā konkursā šogad ieguva galveno balvu ar darbu simfoniskajam orķestrim un austrāliešu instrumentam didžeridū Sula (no igauņu val. izkušana, atkušana). Pasaules sabiedrisko raidstaciju pārstāvjiem šogad visinteresantākā šķitusi baltiešu mūzika: jauno komponistu konkursā atzinību izpelnījās Tatjana Kozlova no Igaunijas (arī H. Tulves audzēkne), kopējā konkursā - Lietuvas autore Onute Narbutaite.
	Konkursu International Rostrum of Composers jau kopš 1954. gada organizē UNESCO sadarbībā ar Eiropas, Amerikas, Āzijas un Austrālijas sabiedriskajām raidorganizācijām. Konkurss tradicionāli notiek Parīzē, UNESCO mītnē, šogad pirmo reizi pasaules raidorganizāciju pārstāvjus uzņēma Francijas Radio. Konkursā piedalījās 59 darbi no 28 valstīm; jauno komponistu grupā automātiski iekļaujas darbi, kuru autori nav sasnieguši 30 gadu vecumu. Par konkursa uzvarētāju galveno balvu uzskatāma viņu skaņdarbu iekļaušana teju pussimts pasaules raidstaciju ēterā un milzu publicitāte, ko šie atskaņojumi garantē. Konkursa uzvarētājam ir iespēja saņemt arī Francijas radio pasūtījumu darbam, ko pēc diviem gadiem pirmatskaņos Rostrum laikā.
	Latvijas Radio konkursā piedalās kopš 1997. gada. Līdz šim lielākie panākumi bijuši Selgas Mences un Artura Maskata kompozīcijām, kas kopējā konkursā iekļuvuši deviņu atzinību ieguvušo darbu skaitā.
Lai dzeja iekļūtu zem ādas
NRA  06/16/04    Klajā nācis dzejas disks Poeticus mixturalis (Dzejas mikstūra), kurā vairāk nekā 20 dzejnieku lasa savus darbus. Dzeja albumā mijas ar atbilstošas noskaņas mūziku. Diska prezentācija, kurā autori sniegs klātesošajiem dzeju kā dziedinošu injekciju, notiks 16. jūnijā plkst. 19 Rakstnieku poliklīnikā Raiņa bulvārī 27. Piedalās: Amanda Aizpuriete, Andris Akmentiņš, Anna Auziņa, Leons Briedis, Margita Gūtmane, Janīna Kursīte, Liāna Langa, Marts Pujāts, Māris Salējs, Knuts Skujenieks, Inese Zandere.
	Diskā Poeticus mixturalis izmantotas autoru balsis, kuras pēdējā gada laikā izskanējušas Latvijas Universitātes radio NABA 96,2 FM viļņos raidījumā Bronhīts, šis raidījums ēterā skan kopš 2002. gada decembra katru sestdienu plkst. 12. "Bronhītā mēs kopā ar draugiem vēlējāmies parādīt, ka dzeja arī skan, [..] tai piemīt skaņas efekts. Arī lasot tā ieskan tevī. Tas ir kā muzikāls eksperiments, piemēram, mūzikā pēdējos divdesmit gadus ir aktuāli balss eksperimenti, skandināvi aizvien vairāk dejas teātrī izmanto dzeju, izvēloties kādu vārdu vai skaņas efektu. [..] Tā ir ļoti spēcīga mūzika. Dzeja, manuprāt, ir iztulkota mūzika," - šādi intervijā Forumam (8.02.04.) dzejas raidījuma Bronhīts vadītāja Margita Zālīte pamato pašas vēlmi un nepieciešamību dzeju dzirdēt. 
	Patiešām, nu jau vairākus gadus jēdziens dzejas publikācija nav uztverams viennozīmīgi. Tā var būt dzejas vārda lasījuma publiskošana videofilmā, kā to skatām grupas Orbita ikgadējā festivālā Word in Motion. Valta Pūces CD Gadalaiki klātpievienotajā grāmatiņā daļa dziesmu tekstu (dzejoļu) bija pirmpublicējumi, un pēc būtības šis CD bezmaksas pielikums būtu vērtējums kā komponista sastādīta četru autoru - Pētera Brūvera, Aivara Neibarta, Ineses Zanderes un Amandas Aizpurietes - dzejas izlase. Vēl viens piemērs, kas vieš mulsumu, ir pagājušajā gadā izdotais dzejnieka Jura Kronberga un mūziķa Kristapa Graša muzikālais dzejas lasījums kompaktdiskā Vilks vienacis, kas vienlaikus tika vērtēts gan alternatīvās mūzikas, gan dzejas aktualitātēs. 
	Atšķirībā no, piemēram, krievu dzejniekiem, kam jau skolā tiek iedīdīta sengrieķu himnu skandēšanas piepaceltībai līdzīga dzejas lasīšanas maniere, latviešu autori, lasot savu dzeju, lielākoties kautrējas paši no savas balss skaņas. Daudz dzīvā lasījuma prestiža celšanai paveikuši Prozas lasījumi, kā arī Dzejas dienu laikā notiekošās autoru uzstāšanās, kuru daudzveidījums un skaits ik gadu pieaug. Savu artavu dzejnieka balss ieskandēšanai devusi radio NABA studijas intīmā gaisotne, palīdzīga ir arī Bronhīta redaktoru muzikālā erudīcija un gaume, piemeklējot dzejai atbilstošu fona mūziku. 
	Diska formāts ļauj skaņās izbaudīt jau aizgājušo dzejnieku - Ojāra Vācieša, Jāņa Baltvilka - vai dzejas mestru - Māras Zālītes, Jura Kronberga, Imanta Ziedoņa, kā arī Latgales dzejnieku - Juona Ryučāna - vai cittautiešu - Oļesjas Mamčicas (Ukraina), Marjus Burokas (Lietuva) - dzeju. 
	Diska Poeticus mixturalis atvēršanas pasākumā dzejas lasījumi tiks izspēlēti kā ārsta apmeklējums, kur Rakstnieku poliklīnikas ārstu - ķirurga, ģimenes ārsta, ginekologa, zobārsta, okulista - kabinetos dzejnieki profilaktiskos nolūkos veiks nelielas dzejas mikstūru pretpotes, proti - lasījumus katram klientam pēc nepieciešamības. 
	Mūzikas Saules abonenti un pircēji CD Poeticus mixturalis saņems kopā ar žurnāla jaunāko numuru.

Citas ziņas
Komunistiskā genocīda 
upuru piemiņas pasākumi
NRA  06/14/04     Šodien Latvija piemin savus aizvestos un Sibīrijas nāves nometnēs nobendētos.
	Kādam tur palikuši paši tuvākie, kādam tās ir atmiņas par nekad neredzētu vecomāti vai vecotēvu, bet vēl citam vien miglaina atskārsme par reiz kaut kur lasīto vai pa ausu galam dzirdēto. Lai gan šajā skumju dienā svarīgākais jau nav publiski izrādīties un īpaši tie, kam patiesi sāp, labi zina, ka ar skaļu kliegšanu nebūs līdzēts, ir bezgala daudz veidu, kā pieminēt komunisma genocīda upurus - gan klusi svecīti aizdedzot, gan pulcējoties uz dažādiem atceres pasākumiem. 
	Latvijas Televīzijas pirmais kanāls šorīt jau no pulksten desmitiem translē tiešraidi no konferences, kas veltīta aizvesto piemiņai. Pulksten 15 notiks piemiņas brīdis Torņakalna stacijā, un tajā ir gaidāma Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas piedalīšanās. Pulksten 16 piemiņas pasākums sāksies Okupācijas muzejā.
	Rīgas Latviešu biedrība šodien aicina jau pulksten 13 uz komunistiskā režīma piemiņas stundu Mēs esam tie, kas neaizmirst. Pulksten 18 RLB Zelta zālē sāksies Roberta Šūmaņa Rekviēma Latvijas pirmatskaņojums. Tajā piedalīsies RLB kamerkoris Austrums, Jelgavas Sv. Annas baznīcas koris, kamerkoris Tik un tā, solisti Līga Ozola (soprāns), Dace Leja (alts), Aigars Reinis (tenors), Andris Gailis (bass). Programmas mākslinieciskais vadītājs ir Ārijs Šķepasts. Savukārt kino Rīga pulksten 18 notiks filmas Sveiciens no Sibīrijas pirmizrāde. Pulksten 19.30 šo filmu varēs redzēt arī Latvijas Televīzijas pirmajā kanālā.
	Arī citur Latvijā šodien gaidāmi atceres pasākumi. Pulksten 12 komunistiskā terora upuru piemiņas brīdis sāksies Gulbenes stacijas laukumā pie politiski represēto pieminekļa. Tajā pašā laikā Latvijas politiski represēto apvienības Dobeles nodaļa rīkos ziedu nolikšanu pie piemiņas zīmes Dobeles dzelzceļa stacijā. Pulksten 16 Valmieras Stacijas laukumā notiks piemiņas brīdis komunistiskā genocīda upuru piemiņai. Tukumā pulksten 17 Tukuma II dzelzceļa stacijā atceres pasākumu rīkos pašvaldība. Arī Jelgavā, Svētbirzē, pulksten 17 notiks komunistiskā genocīda upuru piemiņas brīdis, ko organizēs pašvaldība sadarbībā ar politiski represēto apvienību Staburadze. Bauskā, Sv. Gara baznīcā, pulksten 18 sāksies represēto piemiņas dievkalpojums, bet Aizkraukles puses represēto organizācija aicina novada iedzīvotājus nolikt ziedus un aizdegt svecītes pie pieminekļa Tiem, kas nepārnāca. Vairāki pasākumi šajās dienās jau notikuši Jūrmalā - arī šodien Slokā pulksten 16 pie represēto pieminekļa.
	Jāpiebilst, ka daudzi komunistiskā genocīda piemiņas pasākumi gan Rīgā, gan citur Latvijā - Cēsīs, Jūrmalā - risinājās jau pagājušās nedēļas nogalē un dažviet tie turpināsies vēl vairākas dienas.
Speciālistus uztrauc 
joprojām augstā zīdaiņu mirstība
NRA  06/14/04     Dzemdību speciālistus un ginekologus uztrauc joprojām augstā zīdaiņu mirstība Latvijā. Rādītāji ir divas līdz trīs reizes augstāki nekā Eiropas Savienībā (ES). 
	Rūpes mediķiem un sabiedrībai kopumā sagādā jaundzimušo mirstības rādītāji, kas ir šausminoši un vieni no sliktākajiem Eiropā, secina ginekologi un dzemdību speciālisti ikgadējā kongresā. Pasaules veselības organizācijas Latvijas biroja vadītāja Aiga Rūrāne norāda, ka Latvijai tāls ceļš ejams līdz ES līmenim, jo pašlaik perinatālā mirstība ir divas trīs reizes augstāka nekā vidēji ES. Latvijā ir arī viens no augstākajiem mākslīgo abortu skaita rādītājiem (796 uz 1000 jaundzimušajiem 2002. gadā), tomēr ar katru gadu ir tendence mākslīgo abortu skaitam samazināties un palielināties jaundzimušo skaitam. 
	P. Stradiņa slimnīcas Perinatālās aprūpes centrā ir veikts pētījums par perinatālās mirstības cēloņiem. Laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam centrā miruši 112 zīdaiņi. 2003. gadā zīdaiņu mirstības rādītājs bija 19,6 uz 1000 dzimušajiem. Tas ir augstākais Latvijā, jo centrā tiek ievietotas grūtnieces ar plānotiem sarežģījumiem dzemdībās, grūtniecības laikā vai citu problēmu dēļ. Kopumā Latvijā zīdaiņu mirstības rādītājs ir 10,2, bet Dzemdību namā, kur notiek trešā daļa visu dzemdību, šis rādītājs ir 5. 
	Perinatālās aprūpes centra vadītāja Maira Jansone sacīja, ka 64,2 procentos perinatālās mirstības iemesli ir skābekļa trūkums, 11,6 procentos - iedzimtas anomālijas, bet 8 procentos - infekcijas. Pētījums uzrāda problēmas, kādas pastāv Latvijā un kuru dēļ joprojām ir augsta zīdaiņu mirstība. Latvijā trūkst vienotas grūtnieču hospitalizācijas sistēmas. "Nedrīkstētu tā būt, ka grūtniecei, kurai ir sarežģījumi, pašai jāplāno, kur ārstēties, tas ir jādara speciālistiem," uzsvēra M. Jansone.
Eiropas čempionāta 
debijas spēlē Latvija piekāpjas Čehijai - 1:2 
BNS  06/15/04    Latvijas futbolisti otrdien Aveiru (Portugāle) bija vadībā pret Čehijas izlasi Eiropas čempionāta finālturnīra grupas turnīra spēlē, taču otrajā puslaikā ielaida divus vārtus un zaudēja ar 1:2. 
	Latvijai vārtus pēdējā uzbrukumā pirmajā puslaikā guva Māris Verpakovskis, noslēdzot Andreja Prohorenkova centrējumu. 
	Izlīdzinājumu čehiem 73.minūtē panāca Milans Barošs, bet 85.minūtē Mareks Heincs vēlreiz pārspēja Latvijas vārtsargu Aleksandru Koļiņko, iesitot uzvaras vārtus. 
	Spēle pagāja ar izteiktu Čehijas izlases pārsvaru, un Latvijas futbolistiem lielākoties nācās aizsargāties. 
	Grupu kārtas turpinājumā Latvijas izlase, kas Eiropas čempionāta finālturnīrā piedalās pirmo reizi, sestdien spēlēs ar vāciešiem, bet Līgo vakarā - ar Nīderlandes valstsvienību.