K a s   j a u n s	
Nr. 351:   2004.g. 3.- 9.jūnijs	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Darbu sāk EP vēlēšanu iecirkņi 
Diena  06/03/04     Vēlētāji var iepazīties ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātiem, partiju programmām un balsošanas kārtību visos 953 vēlēšanu iecirkņos, kas Latvijā atvērti no trešdienas. Tajos būs iespējams pieteikt arī balsošanu mājās personām, kurām veselības stāvoklis liedz nokļūt vēlēšanu iecirknī. Trīs dienas pirms vēlēšanu dienas - 9., 10. un 11.jūnijā - ir paredzēta iepriekšējā balsošana, informē Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja palīdze Kristīne Bērziņa.
	EP vēlēšanās pirmo reizi ir izveidots vienots vēlētāju reģistrs, kas nozīmē, ka balsstiesīgie pilsoņi varēs nobalsot tikai tajā vēlēšanu iecirknī, kur viņi ir reģistrēti. To nomainīt pret paša izraudzīto iecirkni bija iespējams tikai līdz maija vidum. Līdz vēlēšanām iecirkņi strādās četras stundas dienā tāpat kā iepriekšējās balsošanas laikā. Sava vēlēšanu iecirkņa darba laiku un citu informāciju ikviens vēlētājs var uzzināt, zvanot uz CVK diennakts informācijas tālruni 7049999, CVK interneta mājaslapā www.cvk.lv, kā arī pašvaldībās un pie vēlēšanu iecirkņiem. EP vēlēšanas Latvijā notiks 12.jūnijā no pulksten 7 rītā līdz 22 vakarā.
	Jau iepriekš CVK priekšsēdis Arnis Cimdars ir uzsvēris, ka personām, kas būs uzrakstījušas pieteikumu par balsošanu mājās, nevajadzētu pārdomāt un ierasties vēlēšanu iecirknī, kur tādā gadījumā nebūs iespējams uzreiz nobalsot. Slimnīcās un ieslodzījumu vietās balsošana tiek organizēta neatkarīgi no tā, kurā vēlēšanu iecirknī ir reģistrētas tur mītošās personas.
Visvairāk Latvijas EP deputātu 
varētu būt Tautas partijas grupā
NRA  06/04/04    Kā liecina Eiropas Parlamenta (EP) vēlēšanu iznākuma prognozes, visvairāk no Latvijas ievēlēto deputātu varētu darboties pašlaik lielākajā EP politiskajā grupā - Eiropas Tautas partijas un kristīgo demokrātu grupā.
	EP deputāti apvienojas atkarībā no saviem politiskajiem uzskatiem, nevis valstiskās piederības. Vairākums deputātu pieder kādai no politiskajām grupām. 
	Pašlaik EP ir septiņas politiskās grupas. Divas lielākas grupas ir Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupa (EPP-ED) un Eiropas Sociāldemokrātu (citviet interpretē arī kā sociālistu) grupa (PES). Pārējās ir šādas: Eiropas Demokrātiskās un Reformistu partijas grupa (ELDR), Zaļo un Eiropas Brīvo apvienības grupa (Greens/EFA), Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu zaļo kreiso spēku konfederālā grupa (GUE/NGL), Savienība par nāciju Eiropu (UEN) un Eiropas Demokrātu un dažādo spēku grupa (EDD). Neatkarīgie deputāti nav iesaistīti nevienā grupā.
	EP vēlēšanām Latvijā deputātu kandidātu sarakstus iesniegušas 16 partijas. Ja vēlēšanas notiktu maijā, 5% barjeru varētu pārvarēt septiņas partijas, liecina pētījumu centra SKDS maija aptaujas dati. Par partiju Jaunais laiks EP vēlēšanās maijā balsotu 15,2%, par Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) - 9,8%, par Tautas partiju - 8,6%, politisko organizāciju apvienību Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā(PCTVL) - 8,1%, partiju Latvijas ceļš - 5,6%, apvienību Tēvzemei un Brīvībai/LNNK - 5,5% un par Tautas saskaņas partiju (TSP) - 5% vēlētāju.
	Par Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju (LSDSP) EP vēlēšanās maijā gatavi balsot 3,3%, par Latvijas Pirmo partiju (LPP) - 2,3%, Konservatīvo partiju - 2,1%, par politisko organizāciju Eiroskeptiķi - 1,9%, Latgales gaismu- 1,4%, Sociāldemokrātu savienību (SDS) - 1,2%, Latvijas Sociālistisko partiju - 0,8%, par Apvienoto sociāldemokrātisko labklājības partiju - 0,6% un par Kristīgi demokrātisko savienību - 0,5% vēlētāju. Reitinga procenti attiecas uz visiem balsstiesīgajiem. 
	Jaunā laika, Tautas partijas, LPP, Kristīgi demokrātiskās savienības un Konservatīvās partijas pārstāvji, ja kāds no viņiem iekļūs EP, darbosies Eiropas Tautas partijas grupā, tēvzemieši - Savienībā par nāciju Eiropu, ZZS - Zaļo un Eiropas brīvo apvienības grupā, PCTVL - Eiropas Apvienotajā kreiso un Ziemeļvalstu zaļo kreiso spēku konfederālajā grupā, kur, iespējams, varētu darboties arī Latvijas Sociālistiskās partijas pārstāvji, Latvijas ceļš - Eiropas Demokrātiskās un Reformistu partijas grupā, TSP, LSDSP un SDS - Eiropas (Sociāldemokrātu) Sociālistu grupā, Eiroskeptiķi - Eiropas Demokrātu un dažādo spēku grupā. Kā Neatkarīgajai sacīja Apvienotās sociāldemokrātiskās labklājības partijas līderis Juris Žuravļovs, viņa partijas pārstāvji, ja iekļūs EP, izlems ar citu valstu deputātiem, kādā koalīcijā vislabāk vēlētos strādāt. "Visticamāk, tie būs sociāldemokrāti," pieļāva J. Žuravļovs. Savukārt Latgales gaismas vadītājs Rihards Eigims sacīja, ka viņa partijas deputāti, kas sevi vairāk uzskata par centriskam spēkam piederošiem, varētu sadarboties gan ar labējiem, gan kreisajiem, bet "vispirms jāredz, kādi cilvēki tur tiks ievēlēti". 
	No 1. jūlija politiskajā grupā varēs apvienoties deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā piektdaļā dalībvalstu. Tās izveidošanai nepieciešami vismaz 16 deputāti no četrām dažādām valstīm. Kā liecina profesoru Simona Haiksa un Maikla Mārša pētījums, iespējams, nākamajā EP varētu nebūt Eiropas Demokrātu un dažādo spēku grupas. Ap 60 deputāti nepiederēs nevienai grupai. Var izveidoties arī kāda jauna grupa no labējā spārna, Neatkarīgajai pieļauj avoti EP. Nav izslēgta arī Tautas partijas grupas sadalīšanās.
Latvijā mazākais IKP uz vienu iedzīvotāju
LETA  06/04/04    Iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas paritātes jaunajās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs, salīdzinot ar ES vidējo līmeni, svārstās no 42% Latvijā līdz 83% Kiprā, liecina ceturtdien publiskotie ES statistikas biroja "Eurostat" dati par 2003.gadu. No visām ES valstīm lielākais IKP uz vienu iedzīvotāju ir Luksemburgā, kur ES vidējais līmenis ir pārsniegts vairāk nekā divas reizes. Augsti IKP rādītāji ir arī Īrijā, kur ES vidējais rādītājs ir pārsniegts par 31%, Dānijā - par 23%, Austrijā - par 21%, Nīderlandē - par 20% un Lielbritānijā - par 19%. Savukārt vismazākais IKP uz vienu iedzīvotāju ir Latvijā - 42% no ES vidējā līmeņa, Polijā un Lietuvā - 46%, un Igaunijā - 48% no ES vidējā lī meņa. Salīdzinot datus par IKP uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas paritātes, "Eurostat" pirmo reizi kā bāzi izmantojis 25 ES valstu vidējo rādītāju. 
Latvija dibina organizāciju 
baltkrievu opozīcijas laikraksta izdošanai
TVNET/Telegraf  06/04/04    Latvijas Transatlantiskā līguma organizācija (LATO) ar ASV, Dānijas un Norvēģijas finansiālu atbalstu dibinājusi sabiedrisku organizāciju "Atvērtā Baltkrievija" (Otkritaja Belarusj), kas jau šomēnes sāks izdot Minskā opozicionāra rakstura laikrakstu. Šis izdevums varētu ietekmēt arī oktobrī gaidāmo vēlēšanu rezultātu Baltkrievijā. Par organizācijas vadītāju apstiprināts Latvijas Sorosa fonda direktora vietnieks Pēteris Viņķelis.
	Latvijas Ārlietu ministrijai un LATO jau pirms gada radās ideja "demokrātijas eksporta" jomā koncentrēt spēkus Baltkrievijas virzienā. Tas izskaidro vairākkārtēju kaimiņvalsts opozicionāru viesošanos Latvijā un viņu tikšanos ar amerikāņu partneriem. 
	"Atvērtā" jeb "atklātā avīze" ir jaunā preses izdevuma darba nosaukums, tā tapšanā piedalās arī Baltkrievijas žurnālistu asociācijas un Baltkrievijas neatkarīgās preses pārstāvji, kuri cietuši no represijām pašu mājās, arī nevalstiskās organizācijas, kuru darbībai Baltkrievijā valdošais režīms nemitīgi liek šķēršļus. Jaunais preses izdevums (ja vien oficiālā Minska pieļaus tā oficiālu reģistrēšanu) kļūtu par opozīcijas ruporu pirms oktobrī gaidāmajām vēlēšanām. Izdevumam jau savākts pietiekami līdzekļu, lai laikraksts iznāktu līdz 2004. gada beigām. 10% no tiem nāk no Latvijas Ārlietu un aizsardzības ministrijas, pārējā summa - no dāņu, norvēģu un amerikāņu partneriem NATO organizācijā.
Ārvalstu mediji neizrāda lielu interesi 
par Eiroparlamenta vēlēšanu norisi Latvijā
BNS  06/06/04    Nedēļu pirms gaidāmajām Eiroparlamenta vēlēšanām tikai viens ārvalstu žurnālists no Zviedrijas Centrālajā vēlēšanu komisijā (CVK) interesējies par iespējām atspoguļot vēlēšanu norisi Latvijā, liecina aģentūras BNS apkopotā informācija. 
	Ārlietu ministrijā aģentūra BNS noskaidroja, ka līdz pat šīs nedēļas beigām neviens žurnālists nav interesējies par iespējām atspoguļot vēlēšanu norisi, savukārt CVK interesi izrādījis tikai viens žurnālists no Zviedrijas. 
	CVK priekšsēdētāja palīdze Kristīne Bērziņa aģentūrai BNS gan atzina, ka ārzemju žurnālistiem netiks likti šķēršļi piedalīties Eiroparlamenta vēlēšanu novērošanā arī tad, ja viņi par savu ierašanos iepriekš nebūs informējuši. "Latvijas likumi nosaka, ka ikviens žurnālists vēlēšanu iecirknī, uzrādot preses karti un pasi, varēs piedalīties vēlēšanu novērošanā, līdzīgi kā citi novērotāji. Vienīgais lūgums ir nefilmēt vēlētāju sarakstus, jo tur ir personu kodi, kas, pēc likuma, ir aizsargājama informācija," sacīja Bērziņa. Viņa arī paskaidroja, ka ārvalstu žurnālisti ar preses kartēm varēs brīvi apmeklēt arī CVK telpās notiekošās preses konferences. 
	"Vienīgie sarežģījumi varētu rasties ar pēdējās preses konferences apmeklējumu, kurā paziņos vēlēšanu rezultātus un kas notiks Saeimā, un par šīs preses konferences apmeklējumu vajadzētu CVK informēt iepriekš, jo būs jānoformē Saeimas caurlaides," sacīja Bērziņa. 
	Salīdzinot ar pērn notikušo referendumu par Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā, ārvalstu mediju interese par Eiroparlamenta vēlēšanām būt daudzkārt mazāka. Saeimas preses dienesta vadītāja Inese Auniņa aģentūrai BNS pastāstīja, ka uz referendumu Latvijā bija akreditējušies apmēram 170 ārvalstu žurnālistu. 
Valoda jaunajā statusā 
Diena  06/07/04    No 1.maija Luksemburgā latviešu valodā iznāk Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis (OV) - tā nodēvēts Eiropas Kopienu tiesību aktu izdevums ES oficiālajās valodās. Šie akti (direktīvas, lēmumi) un oficiālie paziņojumi ir svarīgi visām dalībvalstīm, bet daži no tiem (regulas) darbojas līdzīgi likumiem - saistoši un tieši piemērojami.
	Gribētos ar gandarījumu teikt, ka ES juridiskā doma top pieejama latviski.
	Tomēr Luksemburgā nelieto gluži tādu latviešu valodu kā Latvijā. Pārskatot OV maija numurus dažādās ES valodās, redzams, ka turienieši pakļāvušies Oficiālo publikāciju biroja redakcijas "tradīcijām", kas nesaskan ar latviešu valodā pierasto. Paša periodiskā izdevuma nosaukums nav likts pēdiņās, toties nevajadzīgi kursivēts. Lai panāktu formālu vienveidību visās valodās, veidoti smagnēji nosaukumi, piem., akts, kas angliski skan Council Regulation (EC) No 930/2004 // of 1 May 2004 // on temporary derogation measures relating to the drafting in Maltese of the acts of the institutions of the European Union, latviski ir Padomes regula (EK) Nr. 930/2004 // (2004.gada 1.maijs) // par pagaidu izņēmuma pasākumiem saistībā ar Eiropas Savienības iestāžu tiesību aktu izstrādi maltiešu valodā. Datumi rakstīti bez nullēm, piem., 1.5.2004., un atsauču numuri likti iekavās, piem., "(1)".
	Šādas neērtības laikam nāksies paciest visu laiku, kamēr būsim ES. Taču skarbākas piezīmes jāizsaka par jautājumiem, kuri ir vienīgi latviešu redaktūras kompetencē.
	Personu vārdus Latvijā atveido latviešu valodā, bet rakstību oriģinālā mēdz pievienot iekavās aiz latviskojuma. No OV uzzinām, ka ar Padomes Lēmumu 2004/492 iecelti 10 Komisijas locekļi, taču no viņu vārdiem latviski ir tikai Sandra Kalniete - pārējie jaunie locekļi un akta parakstītājs B.Cowen paliek latviešiem sveši. Cits Luksemburgas valodas piemērs: Par Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļiem ieceļ Raffaele di Sapia kungu, Angelo Papa kungu, Lamberto Matteocci kungu un Roberto Mussapi kungu (OV, 13.5.2004, C 135/1). Osamas Bin Ladena vārds OV gan rakstīts tāpat kā latviešu avīzēs.
	Dažu tiesību aktu nosaukumos to saturs atklāts ar vārdu "par" - kā daudzu Latvijas noteikumu nosaukumos, piem., Komisijas Regula (EK) Nr. 939/2004 .. par piedāvājumiem, kas iesniegti attiecībā uz lobītu garengraudu B rīsu izvedumiem, tomēr lielais vairums veidoti ar palīgteikumu, ko ievada "ar ko", piemēram: Regula, ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē; Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2314/2003; Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, ar ko ieceļ Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešus labāk skanētu šādi: Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums par Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešu iecelšanu.
	EK Komisijas informatīvajos paziņojumos daudz īpatnēju rakstījumu, piemēram, "refinasēšanas operacijas" (OV 4.5.2004., C 128/1). Turpat minētas tādas naudas vienības kā Japānas "jēna" (līdz šim jena), Bulgārijas "leja" (levas vietā); Slovēnijas talars tapis par "tolēru" (sal. LVS ISO 4217:1995); Slovākija, nezinot par ekspertu 1997.gada lēmumu, palikusi "Slovakija". Citā paziņojumā (OV 7.5.2004., C 131/1) minēta zeme "Hongkonga". Jaunākajos numuros šīs savdabības saglabātas. 
	Minētajā regulā par maltiešu valodu lietots "un", kur īsti nav sakārtojuma: ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 290.pantu; pēc Maltas pievienošanās Eiropas Savienībai un saskaņā ar 1.pantu Regulā nr.1; atkāpjoties no Regulas nr.1, un trīs gadus. Nepareizi lietots akuzatīvs ar vajadzības izteiksmi: Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi jāpublicē arī maltiešu valodā; "vajadzēt" ar darbības vārdu: "tiesību aktus vajadzētu publicēt arī maltiešu valodā". Vienā teikumā lietots jaundarinājums varasiestādes, bet nākamajā - savienojums varas iestādes (OV, 1.5.2004, L 169/1-2). EK Komisija saukta gan Komisija, gan Kommisija (OV 6.5.2004., L 172/7), gan Komissio (OV, 14.5.2004., C 136 A/1). ES iestādes un pati ES laiku pa laikam rakstītas ar mazo sākumburtu: "kopiena, parlaments, padome" (OV, 11.5.2004., C 133/12). 
	Daudzās un dažādās novirzes no valodas normām rada aizdomas, ka neveiksmīgā forma var neļaut izpausties iecerētajam saturam. Še nevaram analizēt OV latviešu teksta atbilstību tekstam pārējās 19 oficiālajās valodās un plaši citēt nesaprotamus teikumus un kļūmīgas modalitātes piemērus. Tomēr viens piemērs: ja teikumam angliski the Commission invites interested third parties to submit their possible observations to the Commission (OV 25.5.2004. C 141/4) atbilst Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus, šķiet, nav tālu no juridiskas neatbilstības. Attiecīgajā igauņu tekstā, piemēram, atļauts iesniegt piezīmes (markusi), nevis tikai novērojumus, un trešās personas nav dēvētas par pusēm. Protams, saturs būtu jāanalizē un jāvērtē arī pieredzējušiem juristiem.
	Latviešu tulkošanas korpusa ES (Briselē un Luksemburgā) darba pazaļie augļi nobaudāmi vietnē http://europa.eu.int/eurlex/lv/index.html.

Gribīgo koalīcijā
Izraidītie pakistāņi sūdzēšot Latviju tiesā 
Diena  06/03/04     Desmit Pakistānas pilsoņi, kas pērn gada beigās tika aizturēti Rīgā un vēlāk izraidīti no valsts, apņēmušies Latviju iesūdzēt Starptautiskajā justīcijas tiesā Hāgā, ziņo Pakistānas laikraksts Daily Times. Latvijas amatpersonas par iespējamiem tiesu darbiem neko neesot dzirdējušas, turklāt visiem desmit esot pamatoti likts atstāt valsti.
	Advokāts Ansars Barnejs laikrakstam atklājis, ka Latvijas aizdomas, uzskatot teikvando cīkstoņus par iespējamiem teroristiem, izrādījušās nepamatotas, tāpēc tagad iespējams tiesā iesniegt prasību par "kompensāciju un apmelošanu". Drošības policijas priekšnieka palīdze Kristīne Apse-Krūmiņa Dienai apliecināja, ka saistībā ar novembrī aizturētajiem Pakistānas pilsoņiem patiešām pabeigta pārbaude, taču tās rezultāts uzskatāms par klasificētu jeb slepenu informāciju.
	Šie Pakistānas pilsoņi, pēc pašu sniegtajām ziņām, pērnā novembra vidū Latvijā bija ieradušies uz starptautisku teikvando turnīru Baltijas dzintara kauss. Tā kā šo cilvēku vārdi nemaz nebija turnīra dalībnieku sarakstā, viņus ievietoja Olaines nelegālo imigrantu pagaidu uzturēšanās nometnē un vēlāk izraidīja no Latvijas. Likumsargu aizdomas par iespējamiem terora draudiem vairoja arī pakistāņu plāns no Latvijas izbraukt ar avioreisu, ar kuru gatavojās lidot arī Izraēlas basketbola kluba Telavivas Hapoel sportisti.
	Ne Tieslietu, ne arī Iekšlietu ministrija pagaidām neesot saņēmusi informāciju par iespējamiem tiesu darbiem. "Pašlaik kaut ko komentēt ir grūti - par šādu prasību nekas nav zināms," Dienai sacīja iekšlietu ministra Ērika Jēkabsona (LPP) preses sekretārs Krists Leiškalns, uzsverot, ka lēmums par pakistāņu izraidīšanu no Latvijas bijis pamatots.
	Kāds Pakistānas teikvando federācijas pārstāvis Daily Times savukārt sacījis, ka sportisti uz Latviju devušies kā privātpersonas, ne savas valsts izlases pārstāvji, un ceļojumu neesot saskaņojuši ar vietējām sporta organizācijām.
Irākā gājis bojā nodaļas komandiera 
vietnieks virsleitnants Olafs Baumanis
LETA  06/08/04    Šorīt (otrdien) nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas operācijas laikā pie Suvārijas pilsētas Irākā, pildot dienesta pienākumus, nelaimes gadījumā bojā gājis Latvijas kontingenta Nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas nodaļas komandiera vietnieks virsleitnants Olafs Baumanis. 
	Nacionālo bruņoto spēku Preses un informācijas nodaļas priekšnieks Uldis Davidovs informēja, ka daudznacionālās divīzijas komandieris brigādes ģenerālis Mečislavs Bjeneks ir nozīmējis dienesta izmeklēšanu, kuru vada divīzijas komandiera vietnieks. 
	Komisijas sastāvā iekļauti arī Latvijas kontingenta karavīri majors Egils Leščinskis un virsleitnants Andis Bubnovs. 
	Jau ziņots, ka šorīt aptuveni deviņos no rīta pēc vietējā laika (septiņos no rīta pēc Latvijas laika), veicot atmīnēšanas darbus, Polijas kontrolētajā Irākas okupācijas zonā netālu no Suvārijas pilsētas Vāsitas provincē gāja bojā pieci karavīri, starp kuriem ir arī viens Latvijas karavīrs. 
	Trīs Nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas nodaļas karavīri no 1. līdz 22.jūnijam pienākumus pilda pie Suvārijas pilsētas, kur uzsākti munīcijas noliktavas attīrīšanas darbi. 
	Šis ir pirmais Latvijas karavīrs, kurš gājis bojā operācijā Irākā. Latvijas vienība Irākā apšaudīta vairākkārt, bet līdz šim neviens karavīrs militāro operāciju laikā nebija cietis. 
	Irākā bojā gājušā Latvijas karavīra tuviniekiem saskaņā ar likumdošanu tiks izmaksāta kompensācija 50 000 latu apmērā. 
	No Irākas pirms termiņa mājās atgriezušies trīs karavīri. 2003.gada 10.augustā, apgāžoties transporta kvadriciklam, kaprālis Dmitrijs S. savainoja kreisās kājas potīti un kreisās rokas pirkstus, kas kareivim liedza turpināt misijas pienākumus un viņš atgriezās Latvijā. 
	Pērn 28.augustā Hillas bāzē acs traumu guva Latvijas kontingenta seržants Guntars J., kurš negadījuma brīdī veica kravas nostiprināšanas darbus. 
	Savukārt šogad pavasarī, nespēdams izturēt psiholoģisko spriedzi, no misijas Irākā pirms termiņa atgriezās vēl viens Latvijas kontingenta karavīrs. 
Latviešu karavīra nāve Irākā 
nav saistīta ar sapieru neuzmanību
BNS-AFP-REUTERS  06/09/04     Seši sapieri no Latvijas, Slovākijas un Polijas, kuru vidū bija arī Latvijas virsleitnants Olafs Baumanis, otrdien Irākā, gājuši bojā mīnmetēja apšaudē, nevis neuzmanības dēļ, kā sākumā tika uzskatīts, trešdien paziņoja Polijas bruņoto spēku pārstāvis, informējot par izmeklēšanas rezultātiem. 
	"Bez šaubām, ir jāsaka, ka [karavīru nāvi] neizraisīja neuzmanīga sapieru rīcība," Polijas televīzijā pārraidītā preses konferencē paziņoja ģenerālis Pjotrs Červinskis, kurš sagatavoja izmeklēšanas ziņojumu. 
	Iepriekš to, ka karavīru nāvē ir vainojama mīnmetēja apšaude, pieļāva arī Latvijas aizsardzības ministrs Atis Slakteris un Polijas aizsardzības ministra vietnieks Janušs Zemke. 
	"Viss liek uzskatīt, ka tā bija mīnmetēja apšaude," sacīja Zemke trešdien Polijas radiostacijai "Trojka". 
"Domājams, ka tās vietas tuvumā, kur bija karavīri, sprāga trīs mīnmetēju šāviņi. Un tas izraisīja [munīcijas] eksploziju," teica Zemke. 
	"Mums ir aizvien vairāk informācijas par to, kas notika, un es varu ar lielu iespējamības pakāpi teikt, ka atmīnētāji nepieļāva kļūdas," piebilda Polijas aizsardzības ministra vietnieks. 
	To, ka varētu būt notikusi apšaude ar mīnmetēju, otrdienas vakarā intervijā Latvijas Televīzijai pieļāva arī Slakteris. 
	Viņš norādīja, ka izmeklēšanas komisija, kurā darbojās arī Latvijas pārstāvis, otrdien strādājusi visu dienu. "Galvenā versija bija tā, ka noticis nelaimes gadījums vai nu transportējot, vai pārkraujot šo nesprāgušo munīciju.. Pašlaik ir parādījusies versija, ka ir iespējams, ka ir bijusi apšaude ar mīnmetēju, bet tā vēl pašlaik ir tikai versija," sacīja Slakteris, norādot, ka izmeklēšanas komisija trešdien turpinās darbu. 
	Jau vēstīts, ka Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris Gaidis Zeibots žurnālistiem otrdien nevarēja ne apstiprināt, ne noliegt starptautisko ziņu avotu izplatīto Slovākijas aizsardzības ministra informāciju, ka munīcija sprāgusi automašīnā ceļā uz iznīcināšanas vietu. Sprāgusī munīcija atradusies bijušā Irākas līdera Sadama Huseina armijas bruņojuma noliktavā lidlauka tuvumā. Miera uzturētājiem bijušas aizdomas, ka tieši šajā noliktavā varētu atrasties munīcija, kas izmantota vairāku lielu sprādzienu izraisīšanā, piemēram, tiltu spridzināšanā. 
	Notikušā apstākļus noskaidroja Polijas vadītās daudznacionālās divīzijas sāktajā dienesta izmeklēšanā. 
	Latvijas kontingenta Nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas nodaļas komandiera vietnieks Baumanis, divi Polijas un trīs Slovākijas karavīri gāja bojā otrdienas rītā sprādzienā Irākā pie Suvairas pilsētas. Vēl seši dažādu valstu karavīri ievainoti. 
	Baumanis bija 34 gadus vecs un Latvijas armijā dienēja kopš 1997. gada. Bojāgājušajam karavīram mājās palika sieva un divi dēli.

Valdība un partijas
Loskutovs esot pārprasts 
Diena  05/03/04     Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieks Aleksejs Loskutovs uzskata, ka jautājumā par Latvijas okupāciju viņš ir pārprasts, trešdien aģentūru LETA informējusi biroja sabiedrisko attiecību un starptautiskās sadarbības nodaļas vadītāja Diāna Kurpniece. A.Loskutovs norādot, ka nenoliedz Latvijas prettiesiskas iekļaušanas PSRS sastāvā faktu un komunistiskā režīma noziegumus. 
	"Biju pārprasts, jo runāju par Latvijas okupācijas starptautisko atzīšanu. Diemžēl iepriekšējos gadsimtos ģeopolitiskā realitāte bija tāda, ka impēriskās lielvalstis bija tendētas paplašināt robežas, un Latvija kļuva par divu tālaika lielvalstu interešu sadales upuri pēc Ribentropa-Molotova pakta," savu atbildi uz jautājumu par Latvijas okupāciju TV5 raidījumā skaidro A.Loskutovs.
	A.Loskutovs jau tuvākajā laikā gatavojas doties uz Okupācijas muzeju, lai iepazītos ar Latvijai tik nozīmīgo un sāpīgo vēstures posmu. Trešdien viņš to apliecināja Dienai, taču vairījās nosaukt konkrētu laiku, vien teica - tas varētu notikt jau šomēnes. A.Loskutovs stāstīja, ka uz muzeju dodoties tāpēc, ka viņu to darīt aicinājusi kultūras ministre Helēna Demakova un muzeja vadība. Ar izjūtām pēc muzeja apmeklējuma viņš gan nevēlēšoties dalīties publiski.
Jaunais laiks piebremzē Satversmes 
grozījumu idejas īstenošanu
Diena  06/03/04    Jaunais laiks (JL) ir piebremzējis partijas vadītāja Einara Repšes pieteiktās Satversmes grozījumu idejas īstenošanu, to vispirms nolemjot izvērtēt konferencē un uzklausot speciālistus. Par to informēja JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš un norādīja, ka iniciatīva neesot saistīta ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām un tāpēc tikšot vērtēta pēc tām. Taču JL uzskata, ka pamatlikumā ir jānosaka tautas tiesības ierosināt Saeimas atlaišanu. Tagad to var rosināt tikai Valsts prezidents, kas zaudē amatu, ja tautas nobalsošanā vairāk nekā puse no nodotām balsīm izsakās pret Saeimas atlaišanu.
	JL frakcijas vadītājs domā, ka šā iemesla dēļ prezidents neriskēs atlaist Saeimu. Taču K.Kariņš neredz problēmu apstāklī, ka JL piedāvājumā vairs nav noteikts, kas ir personīgi atbildīgs par tik nopietnu ierosinājumu kā parlamenta atlaišana, lai šāda iespēja neveicinātu bezatbildīgu atsevišķu politisko grupu darbību. Viņaprāt, maza interešu grupa nevarēs sasniegt rezultātu, jo tautas nobalsošanā ir nepieciešams vairāk nekā puses balsotāju atbalsts idejai. JL pilnsapulcē par šo ieceri vairāki partijas biedri pauda bažas, pieļaujot, ka šādu iespēju savās interesēs var izmantot dažādas grupas un tas var novest pie tā, ka "Latvijā Saeimas tiek mainītas tikpat bieži kā valdības", norādīja Māris Gulbis. 
	Lai ierosinātu grozījumus Satversmē, ir jāsavāc 10 000 notariāli apstiprinātu vēlētāju parakstu. Tad projekts jāiesniedz Centrālajā vēlēšanu komisijā, kas pēc pārbaudes sāk vienas desmitās daļas vēlētāju parakstu vākšanu. Ja tos izdodas savākt, projekts tiek iesniegts Valsts prezidentam, kas to nodod Saeimai. Ja Saeima bez grozījumiem to nepieņem, tas nododams tautas nobalsošanai. Tautas nobalsošanai nodotie grozījumi Satversmē ir pieņemti, ja tiem piekrīt vismaz puse no visiem balsstiesīgajiem.
Karsti strīdi Saeimā
Latvijas Avīze  06/04/04    Saeima ceturtdien izdeva administratīvai sodīšanai trīs parlamentāriešus, kā arī noklausījās parlamentārās izmeklēšanas komisijas, kas pēta bijušā premjera Einara Repšes ("Jaunais laiks") finansiālos darījumus. 
	Kā zināms, šajā komisijā, kurai kopš tās izveidošanas janvāra beigās bijušas retas sēdes, atteicās darboties "JL" un "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK deputāti, uzskatot, ka tās darbība ir politiskais pasūtījums.
	Ceturtdien šī komisija pēkšņi lūdza savu starpziņojumu iekļaut plenārsēdes darba kārtībā. Pret to ironiski iebilda pats E. Repše: - Šādi ziņojumi parasti tiek lasīti trīs dienas pirms vēlēšanām. Tātad būtu izdevīgi to lasīt nākamceturtdien. Citādi līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām jūsu denunciācija jau būs aizmirsta un zaudējusi aktualitāti. 
	Tomēr starpziņojums darba kārtībā tika iekļauts. Komisijas priekšsēdētājs Jānis Šmits (Latvijas Pirmā partija) to lasīja aptuveni stundu. Dokumenta sākumā stāstīts par Rīgas Komercbankas atzīšanu par maksātnespējīgu un Latvijas Bankas, kuru tolaik vadīja E. Repše, lēmumu piedalīties Rīgas Komercbankas sanācijā. Tikusi nodibināta Rīgas Komercbankas rehabilitācijas aģentūra, kurā Latvijas Banka iemaksājusi 15,5 miljonus Latvijas valstij piederošas naudas. Turklāt Latvijas Banka uzdevusi aģentūras izpilddirektoram A. Šteinbergam iegādāties Komercbankas akcijas par 14,4 miljoniem latu, bet šo akciju vērtība nepilnu piecu mēnešu laikā samazinājusies par desmit miljoniem latu un galu galā saskaņā ar Latvijas Bankas lēmumu tās tikušas pārdotas par 2,7 miljoniem latu, tādējādi valstij radot 12,7 miljonu latu lielus zaudējumus.
	Pēc tam ziņojumā stāstīts par E. Repšes politisko darbību. Norādīts, ka viņam kā Latvijas Bankas bijušajam prezidentam saskaņā ar likumu "Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā" vēl divus gadus bija liegts pieņemt naudu no personām, par kurām E. Repše pieņēmis lēmumus. Taču, vēl būdams bankas prezidents un īsi pēc tam, E. Repše pieņēmis naudu ziedojumu kontā, piemēram, no uzņēmumu amatpersonām, kas piedalījušās valsts iepirkumos Latvijas Bankas vajadzībām.
	Arī kā Ministru prezidents E. Repše esot piedalījies lēmumu pieņemšanā par personām, kas devušas viņam naudu. 
	Tāpēc komisija aicināja Ģenerālprokuratūru pārbaudīt, vai E. Repše nav pārkāpis likumu.
	Pie tam dažas personas, no kurām bijušais premjers pieņēmis ziedojumus, varot nebūt godīgas. Par vienu ziedotāju izteiktas aizdomas kā par nodokļu nemaksātāju. Dažu ziedotāju ienākumu izcelsme esot neskaidra.
	Turklāt E. Repšem, pēc komisijas locekļu domām, kā bijušajam Latvijas Bankas prezidentam nav bijušas tiesības ņemt kredītu no Hansabankas un "Nord/LB" bankas, jo E. Repše par šīm bankām bija pieņēmis lēmumus. 
	"Kredītu apmēri (vairāk nekā 300 000 latu) salīdzinājumā ar E. Repšes parastajiem ienākumiem, to nosacījumi, kas ļauj vairākus gadus nemaksāt kredītu pamatsummu, atbrīvojumi no samaksas par kredītu pieteikumu izskatīšanu, procentu likmes, kas ir zemākas nekā ievērojamam vairākumam šo banku klientu, ārkārtīgi iecietīgās prasības attiecībā uz kredītu ķīlas nodrošinājumu neļauj šos kredītus uzskatīt par parastiem ikdienas vajadzību apmierināšanai nepieciešamiem darījumiem, kuri to maznozīmības dēļ būtu uzskatāmi vien par formālu likuma pārkāpumu," teikts ziņojumā.
	Par neētisku komisija uzskatot to, ka E. Repše augstos politiskos vai valsts saimnieciskos amatos virzot fiziskas personas, kas devušas viņam naudu. Piemēram, Grigorijs Krupņikovs, ko "JL" virzīja ārlietu ministra amatam, devis 2500 latu, bijušais izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis - 200 latus, bijušais premjera padomnieks ostu jautājumos - 50 eiro, bet Aldis Kušķis un Liene Liepiņa par Eiroparlamenta novērotājiem kļuvuši tāpēc, ka viens no viņiem maksājis 400 ASV dolārus, bet otrs - 80 latus. 
	"Komisijas rīcībā ir ziņas, ka augstus amatus saņēmušas arī citas personas, kas kopumā E. Repšem samaksājušas vairākus tūkstošus latu, taču neuzskata par iespējamu šādas ziņas publiskot, pirms saņemts atbilstošs izmeklēšanas iestāžu atzinums," pausts ziņojumā. 
	Komisija arī paziņojusi, ka E. Repšes nodoms vienā no saviem īpašumiem izveidot atpūtas telpas iznomāšanai un tas, ka šī vieta jau tiek reklamēta, ļauj domāt, ka E. Repše darbojas kā lauku tūrisma uzņēmējs, kas viņam šobrīd kā Saeimas deputātam aizliegts. 
	Komisija arī aicina Valsts ieņēmumu dienestu izvērtēt, vai bijušais premjers nomaksājis visus nodokļus.	E. Repše, komentējot šo ziņojumu, teica, ka no tā uzzinājis daudz jauna par sevi, turklāt arī faktus, kas nekad nav notikuši. - Secinājums skaidrs: tūlīt pēc plenārsēdes došos uz policiju un pieteikšos, varbūt tad nometīs kādu gadu, - ironizēja E. Repše. - Mana kļūda ir tā, ka esmu to visu darījis atklāti. Esmu pircis nekustamo īpašumu uz sava vārda un par savu naudu. Es neesmu piedalījies valsts uzņēmumu privatizācijā par sviestmaizi. Esmu pircis īpašumus par adekvātām cenām.
	Neesmu izmantojis valsts komercbankas valsts galvotu kredītu saņemšanai, kā to, būdami ministri, darīja Atis Slakteris un Gundars Bērziņš. Taču šajā gadījumā TP pārstāvji nesaskata nekādu interešu konfliktu vai neētisku rīcību.
	Šā ziņojuma nodoms ir diskreditēt savu politisko pretinieku, iespējams, pat iznīcināt mani kā politisko konkurentu. 
	E. Repše arī norādīja, ka komisijai nav nekādas daļas gar viņa izdevumiem, un sašuta par to, ka komisija atļaujas nosodīt viņu pat par iespējamiem nodomiem. 
	Pēc sēdes viņš žurnālistiem atklāja, ka savus apvainotājus tiesā sūdzēt negrasās tāpēc, ka "jo mēslus vairāk maisa, jo vairāk tie smird". 
	Debatēs uzstājās arī citi "JL" pārstāvji. K. Šadurskis zobojās par komisijas atklājumu, ka E. Repše cēlis amatos tos, kas viņam maksājuši. Piemēram, LPP amatus tirgojusi līdzīgi: par 2650 latu lielu ziedojumu amatā ticis ekonomikas ministrs Juris Lujāns, par 3000 latu ziedojumu pie Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētāja krēsla ticis Dzintars Jaundžeikars. 
	- Bet vispikantākais: Jānis Šmits, pamazām no savas mācītāja algas maksājot pa 100, 150 un 200 latiem, sakrāja 1950 latus, lai vadītu izmeklēšanas komisiju, - teica K. Šadurskis.
	Saeima vakar gari debatēja arī par frakcijas "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" priekšsēdētāja Jakova Plinera un biedru - Vladimira Buzajeva un Andra Tolmačova - izdošanu administratīvai sodīšanai. 
	15. un 16. aprīlī Valsts policija šiem parlamentāriešiem sastādījusi protokolus par neatļautu protesta pasākumu organizēšanu. Kā zināms, šie trīs deputāti ir aktīvi cīnītāji pret izglītības reformas realizēšanu.
	Lai aizstāvētu savus domubiedrus, tribīnē pārsvarā kāpa kreiso frakciju deputāti. Viņi vairākkārt uzsvēra, ka Rīgas dome pati vainīga, ka nav saskaņojusi šos pasākumus un ka šis pašvaldības lēmums pārsūdzēts tiesā. Andrejs Aleksejevs ("PCTVL") pat paziņoja, ka protesta akciju nesaskaņošana bijusi "varas institūciju sarīkota politiska provokācija".
	Juris Sokolovskis ("PCTVL") draudēja, ka 15. un 16. aprīļa akcijas bijusi tikai "palīgakcija": īstie protesti vēl sekošot.
	- Es pasākumā biju, bet neviens un nekad nevar pierādīt, ka es to vadīju, - apgalvoja J. Pliners.
	Politiskie advokāti arī apgalvoja, ka deputāti tieši centušies nodrošināt kārtību protesta akciju laikā. Piemēram, A. Tolmačovs tūkstoš skolēnu barā, kas devies uz Ministru kabinetu, "centies vadīt kolonnu un novirzīt gājienu drošībai nekaitīgā gultnē". 
	Pats A. Tolmačovs teica, ka viņš tikai izmantojis Satversmē un starptautiskajos dokumentos garantētās tiesības un vārda brīvību, un miermīlīgu pulcēšanos.
	Citās domās bija labējo frakciju pārstāvji. "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK frakcijas deputāts Pēteris Tabūns sacīja: - Izdošana administratīvai sodīšanai jums ir tikai tāds ļoti, ļoti maigs brīdinājums par to darbību, ko jūs esat veikuši pret šo valsti un pret šo sabiedrību Latvijā. Jo jums faktiski būtu jāatbild pēc Krimināllikuma 225. panta. 
Viņam piebalsoja Dzintars Ābiķis (TP): - Jūsu nelikumīgās darbības nepārprotami tiks konsekventi sodītas, lai to patikšanu īstenot šīs darbības jums nedaudz mazinātu.
	- Tie, kas jau ir divas reizes saņēmuši administratīvo pārkāpumu protokolu, trešajā reizē pasēdēs 16 diennaktis, un nākamajā reizē jau būs kriminālā atbildība, - paredzēja Aleksandrs Kiršteins (TP).
	Saskaņā ar Administratīvo pārkāpumu kodeksu par sapulču, gājienu un piketu, kā arī publisko izklaides un svētku pasākumu noteiktās organizēšanas un norises kārtības pārkāpšanu, ko policija pārmet deputātiem, var izteikt brīdinājumu, uzlikt naudas sodu līdz simt latiem vai piemērot administratīvo arestu uz laiku līdz piecpadsmit diennaktīm.
	Pirmajā lasījumā deputāti atbalstīja steidzamā kārtā pieņemamo likumprojektu, kas nosaka no Latvijas ievēlēto Eiroparlamenta deputātu darbības finansēšanas kārtību. Tā Eiropas deputātu pamatalga būs tikpat liela kā Saeimas deputātu pamatalga un tiks maksāta no Latvijas Saeimas budžeta. Plānots, ka gadā tam būs jātērē vidēji 110 tūkstoši latu.
	Taču no Eiropas Parlamenta Latvijas pārstāvji saņems ceļa un iztikas izdevumus.
PBLA izsaka sašutumu par pēkšņo 
vēlmi ierobežot Latvijas pilsoņu tiesības
PBLA  06/04/04     Pasaules Brīvo Latviešu Apvienības valdes priekšsēdis Jānis Kukainis ceturtdien nosūtījis atklātu vēstuli Latvijas Republikas 8. Saeimas deputātiem, izsakot savu pārsteigumu par Tautas partijas deputātu iniciatīvu - Saeimā iesniegto likumprojektu "Par ierobežojumiem personām ar dubulto pilsonību ieņemt augstākos valsts amatus". (Reģ. nr. 832) - kas ir krasā pretrunā ar līdzšinējo Tautas partijas politiku nacionālajos jautājumos un apņemšanos kontrolēt to koalīcijas ietvaros. 
	PBLA valdes vārdā Jānis Kukainis uzsver: "Bezatbildīga ir vēlme šķirot Latvijas pilsoņus lojālos un ne tik lojālos, un traģikomiski ir argumenti par Baltkrievijas un Kipras pilsoņiem. Nopietnus argumentus mēs neredzam.	Trimda ir okupācijas sekas. Tikai ignorējot Latvijas traģisko vēsturi, var apgalvot, ka dubultpilsonība ir drauds Latvijas interesēm. Šāda tautas šķelšana, apšaubot trimdas latviešu lojalitāti pret Latvijas valsti un izslēdzot viņus no sadarbības ar to, var kalpot tikai Latvijas nelabvēļiem. Mūsu vēsture, demogrāfiskā situācija un valsts ilgtermiņa intereses prasa, lai katrs latvietis Latvijā būtu aicināts un gaidīts kā savējais. Tāpēc likumprojekta iniciatīvu vērtējam kā naidīguma un neuzticēšanās izpausmi, kas patiesi sarūgtinājusi tūkstošiem latviešu, kuri visus okupācijas gadus domās un darbos ir bijuši ar Latvijas valsti, piedalījušies tās atjaunošanā, sniedzot lielu ieguldījumu valsts pārvaldes reformās un Latvijas ārpolitisko mērķu sasniegšanā. 
	Likuma juridiskais aspekts vieš nopietnas šaubas - tik plašai pilsoņu tiesību ierobežošanai nav samērīga pamatojuma, tas ir pretrunā ar Pilsonības likumu (kura atvēršana taču nav vēlama), turklāt neviena ierobežojoša norma nevar būt ar atpakaļejošu datumu un tā nav pārbaudāma, jo valstis ne vienmēr sniedz ziņas par saviem pilsoņiem. 
	Lojalitāti nevar noteikt un pārbaudīt ar likumu, vai nu tā ir - vai tās nav. Lojalitāti var apliecināt tikai darbos - strādājot Latvijas labā. Aicinām Saeimas deputātus neatbalstīt šī likuma pieņemšanu!" 
TP nesteigsies ar 
dubultpilsoņu likuma pieņemšanu
Diena  06/04/04    Tautas partijas pārstāvji uzskata, ka ar frakcijas iesniegtā un komisijām nodotā likumprojekta par ierobežojumiem dubultpilsoņiem ieņemt augstākos valsts amatus tālāku izskatīšanu nav jāsteidzas. Mareks Segliņš (TP) Dienai teica, ka TP vēl izvērtēs visas 23 amatpersonu kategorijas, uz kurām paredzēts attiecināt ierobežojumus un, visticamāk, to skaits tiks samazināts.Tā neesot vēršanās ne pret SAB direktoru Jāni Kažociņu, ne pret JL premjera kandidātu Krišjāni Kariņu - aizliegums attiecas arī uz valdības locekļiem. 
	TP uzskata, ka lieki būtu ierobežojumus noteikt, piemēram, Nacionālās radio un televīzijas padomes locekļiem. TP deleģētajam pārstāvim padomē Andrim Mellakaulam arī ir otra pilsonība. 
	Deputāti neesot vērtējuši, vai kādu no minētajiem amatiem var ieņemt nepilsoņi,  taču, ja tas atklātos, tad no šā saraksta tas tiktu svītrots. Diena pārliecinājās, ka nevienu no likumprojektā minētajiem amatiem pēc likuma nepilsoņi nedrīkst ieņemt, jo cilvēkiem bez Latvijas pilsonības nav tiesību strādāt valsts pārvaldē, tiesībaizsardzības, kā arī ar valsts drošību saistītās iestādēs.

Premjers sola mieru izglītībā
Diena  06/04/04     Līdz septembrim mazākumtautību izglītībā "būs miers un saticība", šonedēļ reģionālajiem laikrakstiem solījis premjers Indulis Emsis (ZZS), komentējot spriedzi ap valodas lietojuma pārmaiņām vidusskolās. Kā rakstīts, krievu skolu aizstāvības štābs draud augustā sākt bada streiku pie valdības nama, ja pārmaiņas netiks atsauktas. Premjera preses sekretāre Ilona Līce skaidroja - ar mieru un saticību jāsaprot mācību procesa sakārtošana tā, lai neciestu kvalitāte. Tas nozīmē, izvērtēt skolu vajadzību pēc Izglītības ministrijas ieteiktās skolēnu dalīšanas grupās, papildus latviešus valodas stundām 10.klasē, eksakto priekšmetu mācības divas valodās. Štāba aktīvisti "var badoties, cik viņi grib," - tā I.Līce.
TP turpina uzstāt uz 
VDK kartotēkas publiskošanu
Diena  06/04/04    Beidzoties priekšlikumu iesniegšanas termiņam prezidentes Saeimai pārstrādāt atdotajā likumā, kas paredz publiskot Latvijas rīcībā esošo VDK kartotēkas daļu, partijas iesniegušas divus pilnīgi pretējus priekšlikumus. Tautas partija turpina uzstāt, ka tie jāatver pēc principa "visi var uzzināt visu par visiem", bet tas jādara 1.oktobrī, lai tās glabātāji paspētu sagatavoties, bet Tautas saskaņas partija ierosina dokumentus ar konkrētu personu vārdiem saglabāt kā sevišķi slepenu informāciju, kas nozīmē iespēju to turēt slepenībā vismaz 75 gadus un tai piekļūt tikai noteiktam personu lokam darba pienākumu sakarā. 
	TSP deputāts Valērijs Agešins arī ierosina atteikties no ierobežojuma bijušajiem VDK darbiniekiem un aģentiem ieņemt noteiktus amatus valsts pārvaldē. Partija kopā ar saviem kādreizējiem līdzgaitniekiem apvienībā PCTVL tos šonedēļ apstrīdējusi Satversmes tiesā. "Valsts nepamatoti uzņemas tiesības vēlētāju vietā noteikt, kuri kandidāti ir cienīgi piedalīties vietējās vai parlamenta vēlēšanās, kas demokrātiskā valstī nav pieņemams," sacīts pieteikumā.Nākamajā nedēļā Saeimas Juridiskā komisija lems, kādu risinājumu čekas maisu lietā piedāvāt parlamenta balsojumam. Komisijas vadītājs Mareks Segliņš (TP) sacīja, ka likuma izmaiņas iecerēts pieņemt vēl līdz šīs parlamenta sesijas beigām, kas ir 17.jūnijā.
	Speciālistu acīs vēlamākie scenāriji ir divi - vai nu publiskot to aģentu daļu, kas attiecas uz padomju režīma pretinieku vajāšanu, ļaujot ar ziņām iepazīties politiski represētajiem un nacionālās pretošanās kustības dalībniekiem un viņu pirmās pakāpes radiniekiem, vai arī, ja publicē visu, tad oficiālā izdevumā ar vēsturnieku paskaidrojumiem par informācijas ticamību.
Emsis pārraudzīs arī galveno specdienestu 
Diena  06/05/04    Valdība nākamnedēļ gatavojas valsts galvenā specdienesta Satversmes aizsardzības biroja (SAB) pārraudzību uzticēt premjeram Indulim Emsim (ZZS), pamatojot, ka līdz ar specdienestu reformu tas nodots valdības pārraudzībā, kuras īstenošanai jāizvēlas viens Ministru kabineta pārstāvis. 
	Opozīcijā esošais Jaunais laiks (JL) atzīst, ka no visiem valdības ministriem uzticēt SAB pārraudzību premjeram ir visloģiskāk, taču atgādina, ka tieši pret to specdienestu reformas apstiprināšanas laikā protestēja gan Zaļo un Zemnieku savienība, gan Latvijas Pirmā partija. 
	"Kad mēs to piedāvājām, viņu vienīgais uzstādījums bija - Repše grib sagrābt varu. Pēc loģikas sanāk, ka tagad viņi dara to pašu, bet tā saucas noteiktā lietu kārtība," teica viena no reformas virzītājām parlamentā, JL deputāte Linda Mūrniece.
	Iepriekšējā valdība vēlējās SAB nodot premjera pārraudzībā, bet parlamentā ideja sastapās ar pretestību, un kompromiss bija nodot biroju valdības pārraudzībā. 
	Premjera padomnieks Andrejs Panteļējevs Dienai skaidroja, ka premjeram pārraudzību uzticēt esot loģiskākais variants, jo SAB darbības lauks pārsniedz tikai iekšlietu vai aizsardzības ministra kompetenci, un tā savāktos materiālus izmanto vairākas ministrijas. 
	Jautāts, kāpēc valdība par SAB pārraudzību atminējusies tagad, lai gan specdienestu reformas likumi ir spēkā jau pusotru mēnesi. A.Panteļējevs atbildēja, ka premjers esot bijis "nevajadzīgi daudz nodarbināts ar KNAB iekšējo problēmu risināšanu".
	Premjera pakļautībā ir Valsts civildienesta pārvalde, bet pārraudzībā - KNAB. Likums ļauj I.Emsim pārbaudīt KNAB (turpmāk arī SAB) lēmumu tiesiskumu un atcelt prettiesiskus, kā arī uzdot pieņemt lēmumu, ja iestādē konstatē prettiesisku bezdarbību.
Sociāldemokrāti jūtas nepamatoti aizmirsti
NRA  06/07/04    Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) simtgades svinībās partijas pārstāvji atzīst, ka sociāldemokrātu idejas ir nepamatoti piemirstas, bet to atbalstītāji tikpat sašķelti, cik pašas sociāldemokrātiskās partijas. Lai gan pirms katrām vēlēšanām sevi par sociāldemokrātiskām dēvējošās partijas runā par konsolidēšanos, tās nav vienojušās kopīgā sarakstā, programmā vai elektorāta mobilizācijā. Arī simtgades atzīmēšanas dienā LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinevičs atzīst - LSDSP kopā ar pārējām sociāldemokrātiski noskaņotām partijām jāgatavo jauna darbības programma, jo līdz ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā un NATO līdzšinējā programma zaudējusi aktualitāti. Pēc LSDSP viļņveidīgajiem panākumiem uz politiskās skatuves nu esot jāpūlas cilvēku vienošanai par sociāldemokrātijas ideju popularizēšanu, lai gūtu panākumus vēlēšanās. 
	LSDSP priekšsēdētājs Dainis Īvāns, uzstājoties partijas 100. gadadienai veltītajā konferencē, atzina, ka Latvijā sociāldemokrātijas ideja ir aizmirsta, jo ir izveidojies "bīstams labējo partiju spiediens uz masu apziņu", atreferē LETA. Labējās partijas pārstāvot kapitālismu, un iedzīvotāji, kas varētu būt sociāldemokrātisko ideju atbalstītāji, par šīm partijām balsojot, jo vēl neesot apzinājušies, kura partija patiesi "stāv viņu ideju sardzē".
TSP biedru vairākums
nevēlas atbalstīt Emša valdību
BNS  06/07/04    Divas nedēļas pirms Tautas saskaņas partijas (TSP) konferences, kurā paredzēts lemt par turpmāko atbalstu Induļa Emša vadītajai valdībai, partijas biedru vairākums aptaujās pauž negatīvu attieksmi pret pastāvošo valdību un nevēlas to turpmāk atbalstīt. 
	Tautas saskaņas partijas (TSP) līderis Jānis Jurkāns pastāstīja, ka "partijas biedru aptaujās vairākums sliecas uz to, ka partija un valsts neko negūst, turpinot šādu valdību atbalstīt". 
	Jurkāns atzina, ka galējo lēmumu šajā jautājumā TSP pieņems 19.jūnijā paredzētajā konferencē un TSP noskaņojumu šajā jautājumā būtiski varētu ietekmēt arī TSP rezultāti Eiroparlamenta vēlēšanās. "Ja cilvēki nebūs apmierināti ar rezultātiem un sapratīs, ka šīs valdības atbalstīšana mums nākusi tikai par sliktu, tad esmu pārliecināts, ka partijas vairākums nolems nostāties pret Emša valdību," sacīja Jurkāns. 
	Jāatgādina, ka maija beigās TSP dome nolēma vēl mēnesi sekot Induļa Emša valdības darbam un saistībā ar izglītības reformu un sabiedrības integrāciju partijai doto solījumu izpildei, lai konferencē 19.jūnijā pieņemtu galīgo lēmumu par atbalstu Ministru kabinetam. 
	TSP priekšsēdētājs Jānis Jurkāns žurnālistiem pēc partijas domes sēdes sacīja, ka martā, pirms viņa vadītā partija balsoja par atbalstu valdībai, ar Emsi un valdošās koalīcijas partijām panāktas vairākas vienošanās. "Nedomājiet, ka mēs to darījām aiz laba prāta. Politikā tā vienkārši nenotiek. Vienošanās, protams, bija," sacīja Jurkāns. Viņš atzina, ka daļa vienošanās bija saistīta ar izglītības reformu. 
	Jurkāns kritiski vērtēja valdības paveikto šajā jomā un sacīja, ka jāpanāk kompromiss, lai "etniskās nesaskaņas" nekļūtu vēl lielākas. 
	Jurkāns uzsvēra, ka lēmumu par attieksmi pret Emša valdību nepieņēma jau maijā, lai atsevišķi cilvēki to nesaistītu ar vēlmi celt savus reitingus pirms 12.jūnijā paredzētajām Eiroparlamenta vēlēšanām. "Mums tā nav nekāda savu pogu spodrināšana," sacīja partijas vadītājs. 
	Jurkāns atzina, ka, visticamāk, līdz Eiroparlamenta vēlēšanām valdības partijas nevēlēsies runāt par piekāpšanos izglītības reformas jautājumos, taču pēc tam "to vajadzēs darīt". 
Ministriju prioritātes nākamā gada 
valsts budžetam sasniedz 700 miljonus latu
LETA  06/07/04    Ministrijām nākamā gada valsts budžetam ir sagatavotas daudzas prioritātes, kurām kopumā vajadzētu finansējumu ap 700 miljoniem latu, šodien žurnālistiem stāstīja Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS). 
	Valdības vadītājs prognozēja, ka nākamā gada valsts budžeta projekta apspriešanas gaitā dažādu pasākumu finansēšanai pieprasītais finansējums varētu sasniegt pat vienu miljardu latu. 
	Emsis norādīja, ka 2005.gada valsts budžetā prioritāru pasākumu realizēšanai varētu piešķirt ap 300 miljoniem latu. 
	Viena no prioritātēm - tā sauktās māmiņu algas esot iekļauta saraksta augšgalā. Pabalstu par bērnu kopšanu līdz gada vecumam palielināšanai līdz vidējās algas apmēram nākamgad nepieciešami 30 miljoni latu. 
	Diskusijas par nākamā gada valsts budžeta projektu vēl turpināsies. 
	Finanšu ministrija prognozē, ka 2005.gadā valsts budžeta ieņēmumi būs 2,663 miljardi latu, bet izdevumi - 2,822 miljardi latu, fiskālajam deficītam sasniedzot 2,2% no iekšzemes kopprodukta. 
Tautas partija un Jaunais laiks 
tuvinās kopīgās ēdienreizēs 
Diena  06/08/04     Tautas partijas un Jaunā laika pārstāvju pusdienas, kas turpinās dažādos sastāvos, nostiprina varbūtību par šo partiju iespēju strādāt vienā valdībā jau šīs Saeimas laikā, ja vien puses piekritīs viena otras nosacījumiem. Situācija skaidrāka varētu kļūt pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kad būs redzams arī to rezultātu iespaids uz iekšpolitisko situāciju. Par izmaiņām tajā vedina domāt vairāku notikumu sakritība - pirmdien turpinājās JL un TP pārstāvju neoficiālās sarunas, Tautas saskaņas partijā sāka izskanēt šaubas par iespēju atbalstīt Induļa Emša (ZZS) valdību vēl pēc 19.jūnija, bet JL apsvēra iespēju rosināt valdības demisiju, ja netiks veikti budžeta grozījumi.
	Pirmdien abu partiju pārstāvju tikšanās nebija TP rīkotās atbildes pusdienas, un frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis (TP) tajās nemaz nepiedalījās. Šīs domu apmaiņas iniciators saskaņā ar Andra Ārgaļa (TP) teikto bija Māris Gulbis (JL), un tajā vēl piedalījās JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš un Māris Kučinskis (TP) - viņa klātbūtne saistīta ar novadu veidošanas jautājumu, kas ir viens no tiem, kurā JL un TP viedoklis saskan, bet ko šajā valdībā partneri liedz TP īstenot.
	"Esmu pārliecināts, ka mēs runāsim arī turpmāk, jo kopā varētu izdarīt vairāk Latvijas labā, taču līdz tam vēl ir jānonāk - protams, es jūtos apvainots, kad dzirdu JL līdera Einara Repšes paziņojumus, ka mūsu partija zog," sacīja M.Kučinskis.
	TP atbildes pusdienas ar JL ir paredzētas šīs nedēļas vidū, un tajās TP frakcijas vadītājs A.Kalvītis par spīti K.Kariņa noraidošajiem izteikumiem nolēmis izteikt ideju par labējo spēku konsolidēšanos pirms EP vēlēšanām kopīgā uzrunā vēlētājiem, lai motivētu viņus piedalīties vēlēšanās un nepieļautu, ka tajās uzvar kreisie spēki. "Arvien raugos uz TP cerīgi un šis cerēšanās laiks, kas varbūt ir ilgāks un skarbāks, var novest pie sadarbības. Taču mēs vēlamies, lai TP attiektos pret politisko procesu kā pret darbu, nevis kā pret politisko spēli, kurā galvenais ir kādu apspēlēt," sacīja JL deputāts Edgars Jaunups, kas pusdienās nepiedalās.
	
Ministru akcija veicina 
bērnu reģistrāciju pilsonībā 
Diena  06/08/04    Divu ministru - integrācijas un bērnu lietu - akcija, aicinot vecākus nepilsoņus Latvijas pilsonībā reģistrēt savus pēc neatkarības atgūšanas dzimušos bērnus, nesusi augļus, jo šogad vienā mēnesī reģistrēti tik daudz bērnu, cik pagājušajā gadā kopumā. Integrācijas ministrs Nils Muižnieks (LPP) to uzskata par labu rezultātu, taču akcentē, ka lielākās pūles jāpieliek, lai izraisītā aktivitāte saglabātos. Tādēļ viņš kopā ar Naturalizācijas pārvaldi (NP) iecerējis informāciju par Latvijas pilsonību izplatīt dzimtsarakstu nodaļās, kur vecāki reģistrē jaundzimušos. 
	NP dati liecina, ka tikai šā gada maijā vien pēc ministru aicinājuma Latvijas pilsonībā reģistrēti 354 bērni. 2003.gadā kopumā reģistrēti tikai 356. Interese par iespēju bērniem iegūt pilsonību bijusi liela, jo 1600 cilvēku zvanījuši uz NP informatīvu tālruni. 
	"Tas ir diezgan liels lēciens, bet vai spēsim to noturēt," saka N.Muižnieks, skaidrojot, ka jādomā, kā informēt vecākus, kam bērni dzimst pēc akcijas. Viena no iespējām - dzimtsarakstu birojos izplatīt informatīvo bukletu par Latvijas pilsonību, tajā iekļaujot skaidrojumu, kā pilsonībā reģistrējami jaundzimušie. Arī Sabiedrības integrācijas fonds tikko atbalstījis divus projektus, kur "akcents likts uz bērniem nepilsoņiem", stāsta N.Muižnieks. 
	Akcija sākās aprīlī, tajā 15 000 Latvijas nepilsoņu ģimeņu saņēma divu ministru personīgu aicinājumu reģistrēt pilsonībā pēc neatkarības dzimušos bērnus. Kūtro reģistrāciju integrācijas ministrs identificēja par problēmu, kas bremzē saliedētas sabiedrības veidošanos, jo no 17 000 bērnu, kam tiesības uz pilsonību, reģistrēts tikai 1601.
Loskutovs 'palūdz' 
Strīķi un Vilku aiziet no KNAB
BNS  06/08/04    Saeimas ieceltais Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītājs Aleksejs Loskutovs pagājušajā nedēļā ticies ar biroja vadītāja vietniekiem Alvi Vilku un Jutu Strīķi, kuriem "ieteicis" rakstīt atlūgumu, jo pretējā gadījumā tikšot pārskatīta abu "līdzšinējā darbība". Ne Strīķe, ne Vilks amatu labprātīgi nepametīšot. 
	Loskutovs, ar kuru aģentūra BNS otrdienas pēcpusdienā sazinājās telefoniski, no jebkādiem komentāriem atteicās. "Pagaidām uz šo jautājumu neatbildēšu," sacīja Loskutovs, iesakot sazināties ar KNAB preses dienestu. KNAB preses dienests pagaidām no komentāriem atturas. 	"Man faktiski tika piedāvāts rakstīt atlūgumu.. Runa bija par to, ka ar sapratni tiktu uzņemta mana rīcība aiziet uz citu darbu, pretējā gadījumā tiktu pārskatīta mana līdzšinējā darbība, lēmumi," sarunā ar aģentūru BNS sacīja Vilks. Viņš gan uzsvēra, ka labprātīgi nepametīs darbu KNAB. "Man ir grūti nosaukt savā pagātnē lietas, par kurām varētu mani atlaist, es turpinu strādāt KNAB un pildīt savus pienākumus," viņš sacīja. 
	Arī Strīķe sarunā ar aģentūru BNS apstiprināja šādu sarunu. Loskutovs savu lūgumu pamatojis ar to, ka viņiem kopā "būtu grūti sastrādāties". "Taču es neredzu nekādu ne morālu, ne juridisku pamatu viņa lūgumu pildīt," sacīja Strīķe. Viņa norādīja, ka šobrīd birojā ir vadītāja vietniece korupcijas apkarošanas jautājumos un uzskata, ka tiek galā ar saviem pienākumiem. Arī Strīķe pastāstīja, ka Loskutovs devis mājienu, ka "lūguma" neizpildīšanas gadījumā "viņš sīkumaini izvērtēs manu darbību". "Es no tā nebaidos," pauda Strīķe. 
	Loskutovu, kuru par piemērotāko atzina valdība, KNAB direktora amatā Saeimā apstiprināja 27.maijā. Uzreiz pēc viņa kandidatūras akceptēšanas valdībā Loskutovs solīja, ka par divu pārējo KNAB vadītāja amata kandidātu - Strīķes un Vilka - turpmāko likteni lems "pēc darba rezultātiem", izvērtējot, vai viņi darbojas "ar atdevi un likuma robežās". Strīķe par KNAB vadītāja pienākumu izpildītāju kļuva, kad Saeima viņu neapstiprināja biroja vadītāja amatā. Viņu KNAB pienākumu izpildītājas amatā iecēla iepriekšējais valdības vadītājs Einars Repše ("Jaunais laiks"). 
TP nepieļauj SAB pārraudzības 
deleģēšanu premjeram 
Diena  06/09/04     Satversmes aizsardzības biroja likumā, kas nosaka SAB atrašanos Ministru kabineta pārraudzībā, ir jāveic izmaiņas un jāatgriežas pie agrākās kārtības, kad šīs valsts drošības iestādes pārraudzību īstenoja Saeimas Nacionālās drošības komisija. Tā uzskata Tautas partijas frakcija, pēc kuras iniciatīvas valdība otrdien neizskatīja jautājumu par SAB pārraudzības deleģēšanu premjeram - valdība pārraudzību īsteno, to nododot kādam vienam kabieneta loceklim. TP politiķu izteikumi liecina, ka partija nekādā gadījumā nepieļaus šāda lēmuma pieņemšanu.
	"Mēs neesam atbalstījuši un arī neatbalstīsim šādu varas koncentrāciju premjera rokās, neatkarīgi no tā, kas vada valdību," Dienai sacīja TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis. Viņš risinājumu redz likuma grozījumu pieņemšanā. To atbalsta arī premjera pārstāvētās Zaļo un Zemnieku savienības frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis: "Jautājumā par pakļautības un pārraudzības lietām viss ir jāmaina atpakaļ tā, kā bija pirms Repšes nākšanas pie varas." Jāatgādina, ka izmaiņas valsts drošības iestādes pārraudzības noteikšanā toreizējais premjers Einars Repše motivēja ar to, ka SAB "nedrīkst nekontrolēti karāties gaisā". Savukārt tagadējās koalīcijas pārstāvji uzskata, ka Saeimas komisija var šo kontroli īstenot. Intervijā radio SWH premjers Indulis Emsis sacījis, ka valdība tikai izpilda likumu, kas attiecoties arī uz citām valdības pārraudzībā nodotām iestādēm, piemēram, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju, informē LETA. Taču premjers ir pieļāvis, ka būtu pat vēlams pārskatīt likumu un atrast citu pārraudzības institūciju.

Saimniecība
Emsis: Trūkst kvalificēta darbaspēka
LETA  06/03/04    Latvijā nevar atklāt lielas ražotnes, jo mūsu valstī trūkst kvalificēta darbaspēka, - tā, tiekoties ar reģionālo laikrakstu pārstāvjiem, atzina Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS). Valdības vadītājs norādīja, ka nodarbinātības veicināšana un bezdarba izskaušana būs viena no viņa vadītā Ministru kabineta prioritātēm. Būtiskākie uzdevumi šajā jomā ir bezdarbnieku pārkvalifikācija, jo, ja Latvijā atvērtu kādu lielu ražotni, būtu nepieciešams darbaspēka "imports". Premjers uzskata, ka Latvijā ir radītas daudzas jaunas darba vietas dažādās ražotnēs, kas tapušas arī ar ārvalstu investoru atbalstu. Emsis norādīja, ka valdība turpinās atbalstīt tos uzņēmējus, kas nodarbinās cilvēkus ar īpašām vajadzībām. Uzņēmējiem invalīdu nodarbināšana ir interesanta, savukārt invalīdi tādējādi var kļūt sociāli noderīgi, skaidroja valdības vadītājs.

Latvijai šogad prognozē 
ekonomikas pieaugumu par 6,2%
LETA  06/05/04    Latvijas ekonomikai šajā gadā tiek prognozēts 6,2% pieaugums, liecina "PriceWaterhouse-Coopers" (PwC) jaunākais ziņojums, informēja PwC Finanšu konsultāciju departamenta menedžeris Arvīds Kostomārovs. 
	Pagājušajā gadā Latvijas ekonomikas pieaugums bija 7,4%, ko ietekmēja vairāki faktori, tajā skaitā mazumtirdzniecības apgrozījuma pieaugums un investīcijas. 
	Savukārt kopējais Centrālās un Austrumeiropas valstu ekonomikas pieaugums šogad plānots 1,5%, kas būtu ievērojami straujāks nekā Eiropas Savienības (ES) valstu vidējais ekonomikas pieaugums. 
	"Ziņojums apstiprina, ka arī eksporta pieaugums Latvijā 2003.gadā bijis spēcīgs, tomēr importa pieaugums to pārspējis. Līdzīgas tendences vērojamas arī šogad. Tas ietekmēja arī bezdarba samazināšanos pagājušajā gadā, tomēr 2004.gada martā bezdarba līmenis atkal pieauga līdz 10,7%," sacīja Kostomārovs. 
	Viņš norādīja, ka Latvijas ekonomikas tālāku strauju izaugsmi arī turpmāk var nodrošināt, ja izdodas veiksmīgi apgūt ES fondus, kā arī piesaistīt jaunas ārvalstu investīcijas. 
	Pēc PwC ziņojuma datiem, inflācija Latvijā pieaugusi no 2,4% pagājušajā gadā līdz 5% šā gada aprīlī, pateicoties krasam medicīnas izmaksu un importa cenu kāpumam. 
	"Savukārt ekonomikas izaugsmes prognozes 2004. un 2005.gadam ir daudzsološas un stabilas ar vienmērīgu - aptuveni 6% - kāpumu abus gadus. Paredzams, ka inflācija varētu atkal samazināties nākamgad pēc pieauguma šogad," skaidro Kostomārovs. 
	PwC arī prognozē, ka Polijas ekonomika šogad pieaugs par 4,5%, bet Čehijas un Ungārijas ekonomika - par 3,25%. 
	Šogad Centrālās un Austrumeiropas budžeta deficīts prognozēts vidēji 2,75% no iekšzemes kopprodukta. Tas varētu tikai nedaudz samazināties 2005.gadā. 
2004. gada Inflācija +6,3 %
NRA  06/09/04    Maijā patēriņa cenas, salīdzinot ar aprīli, pieaugušas par 1,3%, kas ir lielākais cenu kāpums maijā kopš 1995. gada. Salīdzinot ar iepriekšējā gada maiju, cenas cēlušās par 6,3%.
	Jau tagad ir skaidrs, ka šogad patēriņa cenu kāpums būs augstākais kopš 1997. gada, kad cenas pieauga par 8,4%. Ekonomikas ministrijas makroekonomiskās analīzes un prognožu nodaļas vadītāja Gunta Piņķe, runājot ar Neatkarīgo par inflācijas prognozi šim gadam, atturējās nosaukt konkrētus skaitļus, taču atzina: "Ja ir bijusi augsta inflācija, tā lēni nomierinās. Augsta inflācija sev velk līdzi augstas inflācijas draudus arī turpmāk." G. Piņķe neredz būtiskus iemeslus, kuru dēļ inflācijas līmenis līdz gada beigām varētu samazināties. Atgādināsim, ka vēl pirms dažām nedēļām Latvijas Banka paaugstināja savu inflācijas līmeņa prognozi šim gadam no 4% līdz 4,5%.
	Jāatzīmē, ka mūsu tuvākajās kaimiņvalstīs maijā patēriņa cenas pieauga vēl straujāk. Igaunijā tās, salīdzinot ar aprīli, pieauga par 2,1%, bet Lietuvā par 1,5%. Salīdzinot ar iepriekšējā gada maiju, Igaunijā cenas pieaugušas par 3,7%, bet Lietuvā - par 1,1%.

Izglītība
Doktora grādam jauni nosacījumi 
Diena  06/03/04     Lai vienkāršotu doktora grāda ieguvi, Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) piedāvā atteikties no obligātām piecām publikācijām zinātniskajos žurnālos un dalības divās starptautiskās konferencēs. Doktorants varēs izvēlēties: rakstīt disertāciju ar obligātu starptautisko ekspertīzi vai krāt vienotu publikāciju kopu žurnālos. Pretēji IZM Latvijas Zinātnes padome ir pārliecināta - projekts pazeminās darbu kvalitāti, lai uz tā rēķina celtu niecīgo doktoru skaitu, kas ir būtiski projektu atbalstošajai Latvijas Universitātei (LU) un Augstākās izglītības padomei (AIP).
	Turpmāk doktorants varēs rakstīt disertāciju, kuras pamatā var būt vai nebūt zinātniskās publikācijas starptautiskajos žurnālos, vai gādāt tematiski vienotu publikāciju kopu. Disertācijas kvalitātes garantam noteikta obligāta starptautiska ekspertīze, kas netika prasīta līdz šim. Toties publikāciju kopai jāparādās tikai vispāratzītos recenzējamos zinātniskos žurnālos (tā dēvētajos SCI - Science Citation Index - izdevumos), nevis kādā no Latvijas Zinātnes padomes saraksta, kurā iekļauti arī pašmāju izdevumi.
	"Tas ir kompromiss vairāku gadu diskusijai par doktorantūras studiju būtība kā tādu," - tā M.Bundule. Sekojot tendencēm Eiropas vienotajā augstākās izglītības telpā, augstskolu mācībspēku vidū aizvien vairāk izplatoties viedoklis - doktorantūra ir tikai viens no augstākās izglītības līmeņiem. Pretējās domās ir akadēmiķi, disertāciju saistot ar darbu, kurā tā veicējs sevi tomēr pierāda kā zinātnieks. Spēkā esošā kārtība valdībā akceptēta 1999.gadā. Ar to tika likvidēts divpakāpju doktora grāds (doktors un habilitētais doktors), kas nāca mantojumā no padomju laikiem.
	"Spēkā esošie noteikumi uzliek kvantitatīvas barjeras, neatrisinot kvalitātes rādītājus, ko sagatavotie grozījumi novērš," projektu kā veiksmīgu vērtē AIP pārstāvis Juris Borzovs, līdzīgi teic arī LU zinātņu prorektors Indriķis Muižnieks. IZM projekta pamatā ir Universitātes priekšlikumi. J.Borzovs domā - ne doktora grāda iegūšanai "jāuzliek tā kvalitātes latiņa", bet gan profesoru vēlēšanu kritērijos, kuri pašreiz, taisni otrādi, ir "ļoti atvieglināti." Tad par profesora vietu nopietni cīnītos nevis viens, bet desmit kandidātu. Jaunā kārtība varētu būt viens no komponentiem, lai palielinātu niecīgo doktoru skaitu, atzīst I.Muižnieks. Pērn doktoratūrā studēja 1425 studenti, doktora grādu aizstāvēja 65. AIP par 2007.gada mērķi izvirzījusi 3000 doktorantu un 250 doktoru.
Latvijā ir augsta ņirgāšanās izplatība skolās
BBI  06/04/04     4. jūnijā Pasaules veselības organizācija (PVO) prezentē Skolēnu veselības paradumu pētījumu. Tā pamatā ir aptauja, kurā piedalījās 182 000 jaunieši no 35 valstīm, arī no Latvijas. Aptaujāto vecums ir no 11 līdz 15 gadiem. Aptauja veikta 2001./2002.g. mācību gadā.
	Salīdzinot Latvijas datus ar pārējām dalībvalstīm, var gūt priekšstatu par Latvijas skolēnu veselību ietekmējošiem paradumiem starptautiskā kontekstā. 
	Pētījumā atklāts, ka daudzi Latvijas skolēni savu brīvo laiku pavada skatoties televīzijas pārraides. Piemēram, TV četras un vairāk stundas darbadienā skatās 41% 13-gadīgo skolēnu (43% zēnu; 39% meiteņu), kas ir ceturtais augstākais rādījās starp visām dalībvalstīm. 67% 13-gadīgo skolēnu brīvdienās skatās TV četras un vairāk stundas. Tas ir otrais sliktākais rādītājs starp visām dalībvalstīm. Tādēļ ir likumsakarīgi, ka sadaļā par nodarbošanos ar fiziskām aktivitātēm, Latvijas rādītāji ir zemi. Kopumā tikai 12% skolēnu ir bijuši fiziski aktīvi vismaz četras stundas pēdējās nedēļas laikā. 
	Latvijā 30% skolēnu savu veselību vērtē kā viduvēju un sliktu, turpretim, Somijā - tikai 11%. 
	Pētījumā atspoguļoti dati par smēķēšanu: Latvijā katru dienu smēķē 0,4% 11-gadīgo skolēnu (zēni 0,5%; meitenes 0,3%); 6% 13-gadīgo (zēni 9%; meitenes 3%) un 18% 15-gadīgo (zēni 22%; meitenes 14%). 
	Latvijā tikai puse bērnu zobus tīra vismaz vienu reizi dienā, turpretī Norvēģijā - 79%, Šveicē - 84%. 
	Pētījuma dati par uztura paradumiem vērš uzmanību uz zemo augļu un dārzeņu patēriņu Latvijā. Katru dienu kopumā tikai 24% skolēnu ēd augļus un 29% dārzeņus. Salīdzinājumam, Polijā katru dienu augļus ēd 46% skolēnu un dārzeņus 36%. Kā vienu no salīdzinoši pozitīviem rādītājiem Latvijā jāmin, ka tikai 16% skolēnu katru dienu lieto saldinātos dzērienus. Piemēram, Vācijā šos dzērienus katru dienu lieto 30%, bet ASV - 42% bērnu. 
	Salīdzinājumā ar pārējām dalībvalstīm, Latvijā ir zemāks to skolēnu īpatsvars, kuriem ir liekais svars - kopumā 5% un aptaukošanās - tikai 0,7%. Somijā liekais svars ir 11% skolēnu, bet aptaukošanās - 2%; ASV liekais svars ir pat 18% skolēnu un aptaukošanās - 7%. 
	Pētījumā liela uzmanība pievērsta skolas psihosociālajiem faktoriem. Salīdzinoši ar citām valstīm Latvijā ir augsta ņirgāšanās izplatība skolās - 48% skolēnu pēdējo pāris nedēļu laikā ir cietuši no ņirgāšanās. Tas ir trešais sliktākais rādītājs starp visām dalībvalstīm. Tomēr 29% Latvijas skolēnu atbild, ka skolā viņiem patīk. Vidēji visās dalībvalstīs 23% skolēnu ir apmierināti ar skolu. Par pētījumu 
	Šis ir unikāls pusaudžu veselības un veselības paradumu pētījums, kas notiek daudzās valstīs. Pirmais PVO Skolēnu veselības paradumu pētījums notika 1983./84. gadā Somijā, Norvēģijā, Anglijā un Austrijā. Sākot no 1985./86. gada, pētījums notiek ik pa četriem gadiem un dalībvalstu skaits pieaug. 2001./2002. gadā pētījumā piedalījās 35 dalībvalstis. 
Latvijas skolēnu veselības 
rādītāji ir zemāki nekā citās valstīs 
LETA  06/04/04    Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 35 valstīs veiktais starptautiskais pētījums par skolēnu veselības paradumiem liecina, ka Latvijas skolēnu veselības rādītāji daudzās jomās ir zemāki nekā citās pasaules valstīs, informēja ANO Pastāvīgā koordinatora biroja sabiedrisko attiecību vadītāja Līva Biseniece. 
	Latvijā skolēni daudz biežāk nekā vienaudži citās valstīs skatās televīziju. Četras un vairāk stundas darbadienā televīziju skatās 41% 13 gadus veco skolēnu, kas ir ceturtais augstākais rādītājs pētītajās valstīs, savukārt brīvdienās televīziju četras un vairāk stundas skatās 67% 13 gadus veco skolēnu, kas ir otrais sliktākais rādītājs. 
	Latvijas skolēni maz nodarbojas ar fiziskām aktivitātēm - tikai 12% skolēnu ir bijuši fiziski aktīvi vismaz četras stundas pēdējās nedēļas laikā. 
	Arī citās veselības jomās Latvijas skolēnu rādītāji ir zemāki nekā citās valstīs. Latvijā tikai puse bērnu zobus tīra vismaz reizi dienā, turpretī Norvēģijā - 79%, bet Šveicē - 84%. Latvijā 30% skolēnu savu veselību vērtē kā viduvēju un sliktu. 
	Pētījumā atspoguļoti arī dati par smēķēšanu: Latvijā katru dienu smēķē 6% 13 gadus veco bērnu un 18% 15 gadus veco bērnu. 
	Pētījuma dati liecina, ka Latvijas skolēni ļoti maz pārtikā lieto augļus un dārzeņus. Katru dienu tikai 24% skolēnu ēd augļus un 29% - dārzeņus. 
	Pozitīvs rādītājs ir tas, ka Latvijā tikai 16% skolēnu katru dienu lieto saldinātos dzērienus. Piemēram, Vācijā šos dzērienus katru dienu lieto 30%, bet ASV - 42% bērnu. 
	Latvijā ir mazāk to skolēnu, kuriem ir liekais svars - kopumā 5% un aptaukošanās - 0,7%. Somijā liekais svars ir 11% skolēnu, bet aptaukošanās - 2%, ASV liekais svars ir pat 18% skolēnu un aptaukošanās - 7%. 
	Pētījumā uzmanība pievērsta arī skolas psihosociālajiem faktoriem. Salīdzinoši ar citām valstīm Latvijā skolās bērni bieži tiek izsmieti - 48%. Tas ir trešais sliktākais rādītājs starp visām dalībvalstīm. Tomēr 29% Latvijas skolēnu atbild, ka skolā viņiem patīk. Vidēji visās dalībvalstīs 23% skolēnu ir apmierināti ar skolu. 
	Aptaujā piedalījās 182 000 jaunieši no 35 valstīm. Respondentu vecums ir no 11 līdz 15 gadiem. Analīze veikta 2001./2002. mācību gadā. 
Joprojām "sociālistiskā revolūcija"
Latvijas Avīze  06/07/04    Vēsturnieks Boriss Sokolovs atzīst, ka vēstures grāmatās Krievijā 1939. - 1945. gada notikumi Baltijā tiek aprakstīt kā padomju laikos.
	Latvijas Universitātes aulā notikušajā starptautiskajā vēsturnieku konferencē "Totalitārie režīmi Baltijā: izpētes rezultāti un problēmas" vakar referentu vidū bija viens no krievu vēsturnieku demokrātiskās nometnes ievērojamākajiem pārstāvjiem Boriss Sokolovs. Pazīstams arī kā tā sauktā preventīvā kara teorijas aizstāvis, viņš savā lasījumā aicināja klātesošos ielūkoties 1939.-1945. gada Baltijas notikumu attēlojumā mūsdienu Krievijas vēsturnieku darbos. Bija ko paklausīties. 
	Tas, ka vēstures literatūrā Krievijā "neērtie" jautājumi aizvien vairāk tiek skaidroti no padomju laika skatpunkta, bija jau ievērots, tomēr apliecinājumam no krievu vēsturnieka mutes ir cits skanējums. Un, vēstures zinātņu kandidāta Sokolova skatījumā, vairākums viņa zemes vēstures pētnieku tagad tiešām aizraujas ar "padomju patriotismu", rakstot, ka PSRS bija "laba valsts ar dažām pārmērībām", bet Baltijas valstu nacionālisms uz šā fona, protams, ir negatīva parādība. Diemžēl demokrātiskās krievu pētnieku aprindas maz interesējas par baltiešiem, savukārt reakcionārās to dara labprāt, jo sajūt konjunktūru, pa labi un pa kreisi pieminot "krievvalodīgo problēmu" Latvijā un Igaunijā. 
	Krievijā izdotajās skolu un augstskolu mācību grāmatās Latvija, Lietuva un Igaunija pārsvarā tiek pieminētas Molotova - Ribentropa pakta sakarā, taču velti gaidīt, ka pakts tajās būtu nosodīts kā agresīvs vai vismaz minēts ar negatīvu nokrāsu. Daudzi autori 1939./1940. gada notikumos saskata vien "vēsturisko" Krievijas 1917. gada impērijas robežu atjaunošanu un PSRS aizsardzības spēju paaugstināšanu. Citi aizrakstās līdz sarkanās armijas ienākšanas attaisnošanai, minot par iemeslu "militāro draudu pastiprināšanos" no Baltijas puses. Piemēram, tāds ar saviem Staļina reabilitācijas centieniem pazīstams autors kā Jurijs Jemeļjanovs raksta, ka Latvija, Lietuva un Igaunija pievienotas PSRS pēc "jūnija revolūcijām" un sarkanā armija te ienākusi, lai palīdzētu darbaļaudīm cīnīties pret reakcionārajiem režīmiem. Cits skolas vēstures grāmatas sastādītājs ierakstījis, ka 1940. gada vēlēšanas bijušas "demokrātiskas" un vietējie iedzīvotāji balsojuši par labu "sociālismam". Tādējādi Padomju Savienībai Baltija pievienojusies iekšējo sociālpolitisko procesu rezultātā. Tādās mācību grāmatās būtu veltīgi meklēt kaut ko par deportācijām vai Baltijas valstu pirms kara pasludināto neitralitāti. Tikmēr vēsturniekam Mihailam Krisinam par pierādījumu baltiešu mīlestībai pret padomju varu ticis minēts lielais latviešu, lietuviešu un igauņu skaits sarkanās armijas rindās. Tādi kā Krisins aizmirst piebilst, ka šie cilvēki tika iesaukti piespiedu kārtā, ka daudzi no viņiem bija agrāk karojuši vācu pusē un krituši gūstā, ka padomju armijas pavēlniecība baltiešu daļas izmantoja īpaši nežēlīgi un tādēļ tajās bija lieli zaudējumi. Mūsdienu Krievijas vēstures aprakstos tie baltieši, kas sadarbojās ar vāciešiem, nešaubīgi ir noziedznieki, bet tie, kuri nostājās padomju pusē - pozitīvie tēli. Jau minētais Jemeļjanovs savos darbos aizrakstās pat tik tālu, ka padomju armijas ierašanos Baltijā kara beigu daļā apraksta kā baltiešu glābšanu no "kolaboracionistu un Hitlera pakalpiņu pastrādātajiem noziegumiem". "Tad gan nav izprotama baltiešu pretošanās atbrīvotājiem," min referātā autors. 
	Borisa Sokolova skaidrojumā, galvenais iemesls bēgšanai no Molotova - Ribentropa pakta un tā seku atzīšanas ir Maskavas bailes, ka no baltiešu puses varētu sekot kompensāciju pieprasījumi un prasība reabilitēt tos, kuri cīnījās pret padomju režīmu. Tāpēc viss vēsturnieka aprakstītais historiogrāfijas murgs pēc būtības ir oficiāla Kremļa pozīcija. "Par tāda veida starptautiskajiem tiesību pārkāpumiem, aneksijām, kādas izdarīja Padomju Savienība, nacistus tiesāja Nirnbergas tribunālā, jo Čehoslovākijas aneksija 1939. gadā vai Dānijas 1940. gadā būtībā bija tas pats kas Baltijas gadījumā," norādīja referents. Sarunā ar "Latvijas Avīzi" Sokolovs Krievijas vēsturnieku vairākuma izdabāšanu padomju laikam skaidroja šādi: "Tas ir skaidrojams ar oficiālo Krievijas vēsturnieku konservatīvismu. Viņi visi nākuši no padomju struktūrām un nav gatavi noslēgt rēķinus ar pagātni. Vācijā bija nacionālā "grēku nožēlošana", bet mums tās nav. Staļinu un Hitleru cenšas pēc iespējas nošķirt vienu no otra. Un vēl ir nostalģija pēc padomju vērtībām." 
	Jāpiebilst, ka Sokolovs ir viens no tiem krievu vēsturniekiem, kuri uzskata, ka 1941. gada vasarā Hitleram vienīgi par dažām dienām izdevies apsteigt Staļinu, kurš jau bija gatavs uzbrukt pirmais. Lūk, daži vēsturnieka minētie pierādījumi - 1941. gada martā tika pieņemts sarkanās armijas izvēršanas plāns PSRS rietumos. Uz plāna ir Ģenerālštāba priekšnieka vietnieka ģenerāļa Vatutina rezolūcija: "Uzbrukumu sākt 12. jūnijā." Kazahstānā jau formēja Polijas sarkanās armijas vienības. Par to plānoto pielietojumu šaubu nav, taču padomju karaspēks līdz 1941. gada 12. jūnijam nepaspēja veikt visus sagatavošanas darbus. Uzbrukums tika pārcelts uz jūliju. Bet Hitlers paspēja pirmais. 

Kultūra
Top Valda Muktupāvela oratorija Pārcēlājs
NRA  06/07/04    Vairāk nekā nedēļu Latvijas Radio 1. studija kļuvusi par komponista Valda Muktupāvela, diriģenta Sigvarda Kļavas, Latvijas Radio kora mākslinieku un dažādu tradicionālu un retāk izmantotu instrumentu atskaņošanas meistaru radošu bāzi kopīgam darbam pie apjomīga darba - oratorijas Pārcēlājs. Tā ir postmoderna vīzija. Tematisko asi veido dziedājums par senu baltu tautu - prūšiem - senatnē un mūsdienās. Projekta iecere saistās ar sirreāla nepārtraukta skaņu auduma radīšanu, kuru strukturē un iekrāso dažādu reālu un iedomātu zemju, laikmetu, stilu vokālā un instrumentālā mūzika. 
	Seno prūšu garīgā dzīve saistījās ar kulta centru Rāmavu, kur liela loma bija svētniekam, vaidilam. Panteistisko prūšu saskare ar svešu kultūru un reliģiju bija iznīcinoša, tomēr senā baltu ticība un tautas gars nav zuduši. Prūšu vaidilu pēctecis, ko pasaulē pazīst ar polonizētu vārdu - Vojtila, jau kā Romas pāvests Jānis Pāvils II turpina miera sludināšanu starp tautām. Seno baltu miermīlīguma un iecietības gars aicina atzīt un cienīt katru dažādību.Oratorijā Pārcēlājs izmantotie teksti ir fragmenti no Platona traktāta De anima sengrieķu valodā, senprūšu rituālie teksti jaunprūšu valodā, sakšu un frīzu bruņinieku balādes viduslejasvācu valodā, pāvesta Jāņa Pāvila II dzeja poļu un latīņu valodā, fragmenti no neopagānu - bhakti, wicca, kryuja, jetvez - dziedājumiem oriģinālvalodās, Pētera Brūvera panbaltiskie dzejoļi latviešu valodā.
Rīgas operas festivāls
NRA  06/07/04    Rīt, 8. jūnijā sākas Rīgas operas festivāls. Par tradīciju kļuvis simpātiskais ieradums aicināt uz festivālu viesus - 2002. gadā ļaužu prātus saviļņoja Pjacollas operita Maria de Buenos Aires (atskaņoja Krēmers & draugi), pērn mums bija gods uzņemt Maskavas Lielā teātra trupu, bet šogad uz Rīgu brauc K. Staņislavska un V. Ņemiroviča-Dančenko Maskavas Akadēmiskais muzikālais teātris (MAMT). Interesenti būs pamanījuši, ka maskaviešu piedāvājumā jau otro gadu Pučīni un Prokofjeva mūzika: pērn skatījāmies Turandotu un Mīlu uz trim apelsīniem, šogad redzēsim Madam Butterfly (13. un 15. jūnijā) un Laulības klosterī (12. un 16. jūnijā). Pirmējais autors mūsu opernamā beidzamajos gados pārstāvēts ar Bohēmu, Tosku un Turandotu, bet kā īpaša balva vidēji reizi sezonā top redzama Inese Galante daiļās japānietes ādā. 
	Turpretim Prokofjeva izcili asprātīgās operas Rīgas opernamā nav bijušas biežas viešņas - pirmā Rīgā inscenētā Prokofjeva opera bija akurāt Laulības klosterī (1960), sekoja Karš un miers (1961) un Mīla uz trim apelsīniem (1964). Nevar teikt, ka meistars būtu bijis izcils cilvēka balss pazinējs, tomēr 1941. gadā komponētās Laulības (pēc Šeridana lugas) ir dzirkstošs šedevrs, ieturēts nevainojamā buffa garā a la Mocarts, Rosīni, Verdi Falstafs vai Pučīni Džanni Skiki. Tāpēc asprātīgas mūzikas cienītājiem no sirds varu ieteikt nelaist garām iespēju iepazīties ar šo operu, turklāt MAMT allaž ticis daudzināts kā teicams ansambļa kolektīvs. 
	Savukārt maskaviešu Butterfly ir četrkārtēja Zelta Maskas 2003 laureāte, un kritiķi sliecas vērtēt šo iestudējumu kā gaumīgu un pēc būtības izlasītu. Turklāt būs iespēja Rīgā dzirdēt izcilo Olgu Gurjakovu, kuras vārds tiek minēts šābrīža spožāko pasaules operzvaigžņu pulkā.
	Rīgas opernams festivālā rādīs Latvijas Republikas Kultūras ministrijas prēmijas 2003. gada laureātu Britena Skrūves pagriezienu (8. jūnijā), Tosku (9. un 18. jūnijā), Dēmonu (10. un 17. jūnijā) un Klīstošo holandieti (19. jūnijā). Dzirdēsim gandrīz tikai mūsu pašu solistus, turklāt par savējām pilntiesīgi varam uzskatīt arī pie iestudējumiem rūpīgi strādājušās Tatjanu Monogarovu (Tamāra) un Inesi Linaburģīti (Toska). Tātad viesis faktiski būs tikai Rīgas publikai labi pazīstamais bulgāru tenors Emīls Ivanovs, kas jaunajā Toskas versijā dziedās Kavaradosi. 
	Jums vēl ir iespēja izvēlēties - uz Skrūves pagriezienu paradoksālā kārtā palikušas lētākās biļetes, no viesizrāžu piedāvājuma ievērojami lielāka piekrišana patlaban vērojama Pučīni šedevram, tāpēc ne mazāk talantīgā Prokofjeva opera vēl gaida savus skatītājus, turpretim festivāla noslēguma izrādes Dēmons, Toska un Holandietis attiecīgi 17., 18. un 19. jūnijā jau ir gandrīz izpārdotas.
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  06/08/04    Rīgas galerijā kopš pirmdienas apskatāma galerijas sarūpētā Latvijas mākslinieku ekspozīcija, kas maija beigās piedalījās astotajā starptautiskajā laikmetīgās mākslas izstādē ART MOSCOW. Rīgas galerija šajā starptautiski plašajā mākslas notikumā bija aicināta piedalīties jau ceturto reizi, un šoreiz Latvijas mākslas ekspozīciju veidoja Ievas Iltneres, Rituma Ivanova un Frančeskas Kirkes gleznas (kopumā četrpadsmit) un vairāk nekā simt Ilmāra Blumberga un Loenarda Laganovska fotogrāfiju.
	Galerijā Mans"s Jēkabpilī šodien atklāj Lielo vasaras izstādi 2004. Vasaras izstāde ir ikgadējs vērienīgs galerijas notikums, kurā skatāmi jauni darbi, ko gleznojuši pazīstami mākslinieki: Ilze Avotiņa, Maija Tabaka, Džemma Skulme un citi.
	Ivonnas Veihertes galerijā 9. jūnijā atklās Māra Subača zīmējumu izstādi Gars un tukšums. Mākslinieks turpina raudzīties uz pasauli no garīgās dimensijas, skatītājam savas domas un atklāsmes pasniedzot kā formās vienkāršus zīmējumus, reizumis papildinātus ar spilgtām aplikācijām.
	Galerijā Mākslas dārzs 10. jūnijā atklās metālmākslas izstādi Dzelžains tvēriens. 
	Mākslas skatē apskatāmos funkcionālos priekšmetus - lampas, pulksteņus, unikālus galdus un citas sadzīvē lietojamas lietas un oriģinālos mākslas objektus - vieno materiāls - metāls. Bronza, alumīnijs, tērauds - tie ir tikai daži no iespējamiem materiāliem, kurus metālmākslinieki izmantojuši savos darbos. Izstādē piedalās Arvīds Endziņš, Indra Puķe, Gints Zilbalodis, Armands Vecvanags, Egils Mednis, Sandris Kondrāts, Ligita Franckēviča-Ulmane, LMA studenti Agnese Rudzīte, Elīna Kalniņa, Inese Valtere, Modris Svilāns, Kaspars Millers, Edgars Spridzāns, Aldis Kaugars un citi.
	Sv. Pētera baznīcā Rīgā 11. jūnijā atklās mākslinieka Jāņa Veisa gleznu izstādi. Mākslinieka glezniecība balstīta uz ekspresīvu krāsainību un formu vienkāršojumu, gleznojot klusās dabas, portretus un aktus, bet īpaši ainavas, kurās sasniegta skanīga kolorīta atraisītība. Gleznotājam raksturīgi strauji krāsu triepieni, tverot mirkļa iespaidus un saglabājot to svaigumu ekspresīvā dabas skatījumā.
	Arhitektūras muzejā 11. jūnijā atklās Lorāna de Komina (Francija) izstādi Capriccios. Baltijas muižas zīmējumos. Franču mākslinieks, apceļojot Latviju un Igauniju, ir iepazinis muižu ansambļus, kas pieredzējuši uzplaukumu un sagrāvi kara un revolūcijas laikos, ekonomiskā pamata zaudējumu pēc 1920. gada agrārās reformas un kolektivizācijas postu. L. de Komins savos darbos attēlo esošu un iedomātu Latvijas piļu un muižu inspirētas kolāžveidīgas vides ainavas. Darbi papildināti ar autora aprakstiem un Latvijas piļu un muižu pētnieka Jāņa Zilgalvja komentāriem.
	Ārzemju mākslas muzejā apskatāma izstāde DOLO - MĪTS. Izstādes moto - mākslā esošie un pastāvošie dažādie rokraksti, virzieni, stili, arī Latvijas profesionālās mākslas izaugsmē ir tas slāņojuma pamats, gan kultūras mantojumā, gan mākslas apritē. Tas baro, dod iespēju tālākai daudzveidīgai profesionālās tēlniecības izaugsmei, pamatotai nacionālās mākslas virzībai Eiropas Savienībā un sasniegumiem. Izstāde reizē ir gan instalatīva, kopēja rakstura, gan individuālu darbu skati ietveroša. To vieno kopējs materiāls - dolomīts, kas nelielās plāksnēs kārtots plašā, dabai radniecīgā slāņojumu masā. Izstādē ar darbiem piedalās 30 Latvijas Tēlnieku centra mākslinieku.
	Liepājas muzejā atvērta mākslinieka Jāņa Gunāra Kalnmaļa darbu izstāde. Nesen Aizputē, kur dzīvo mākslinieks, bija apskatāma tematiska gleznu izstāde, kuras galvenais varonis bija daudzkrāsainais dārza auglis - ķirbis. Uz Liepāju vestā izstāde ir plašāka un arī retrospektīva, suminot mākslinieku 65. dzimšanas dienā. Izstādē apskatāmi portreti, ainavas, dominē Aizputes veco koka namu pagalmu un dabas nostūrīšu krāsu sulīgums, neizpaliek arī pasaules redzējumu atspoguļojums košos un intensīvos triepienos.

Citas ziņas
Piesārņojums Baltijas jūrā
BNS  06/04/04    Baltijas jūrā pamanīti divi lieli piesārņojuma plankumi - viens no tiem Latvijas teritoriālajos ūdeņos, bet otrs uz robežas ar Lietuvas atbildības zonu.
	Viena plankuma platība ir 24 kvadrātkilometri, bet otra - 56 kvadrātkilometri. Piesārņojums atrodas aptuveni 50 kilometru no Lietuvas piekrastes ūdens virsējā kārtā kā plāna plēve, informēja Lietuvas Vides ministrija. Lietuvas Valsts vides aizsardzības inspekcijas brīdinājumu un avāriju vadības nodaļas vadītājs Ģedimins Markausks sacīja, ka, pēc speciālistu domām, šo piesārņojumu, visticamāk, radījis kāds kuģis, izlejot netīros balasta ūdeņus vai ūdeņus no mašīntelpas. Par piesārņojuma plankumiem otrdien Lietuvas jūras glābšanas koordinācijas centru informēja Latvijas speciālisti, kas no Zviedrijas glābšanas dienestiem bija saņēmuši ziņu, ka plankumi pamanīti no Zemes mākslīgajiem pavadoņiem. 
	Klaipēdas reģionālais vides aizsardzības departaments lūdza palīdzību Lietuvas gaisa spēkiem, lai no lidmašīnas konstatētu piesārņojuma plankumu atrašanās vietu un izmērus, kā arī prognozētu to kustību. Kuģim "Smit Sulavesi", kas apkalpo Būtiņģes naftas termināli, dota atļauja izbraukt no Lietuvas teritoriālajiem ūdeņiem, lai savāktu piesārņojuma paraugus. Lietuvas un Latvijas speciālisti norāda, ka savākt piesārņojuma paraugus būs grūti, jo plankumi no kuģa ir grūti saskatāmi, tie ir ļoti plāni un ātri šķīst.
Latvijā dzimušo ebreju kongress
Latvijas Avīze  06/07/04    Pagājušo otrdien ar kopsēdi Rīgas ebreju kopienas namā sākās ceturtais starptautiskais Latvijā dzimušo ebreju kongress.
	Kā pastāstīja Latvijas un Igaunijas ebreju asociācijas Izraēlā delegācijas vadītājs Elija Valks, kopā ar viņu Rīgā no Izraēlas ieradušies apmēram 60 viņa tautiešu, bet no ASV - delegācija, kurā ir ap simts cilvēku, taču ir arī ebreji no Zviedrijas, Nīderlandes un Vācijas. Valka kungs uzskata, ka kongresu būtu labāk saukt par ebreju, kuru saknes ir Latvijā, vispasaules saietu, jo šeit satiekas cilvēki, kas dzimuši Latvijā, vai viņu pēcteči, kuri grib iepazīties ar senču dzimto zemi. 
	Kongresa laikā paredzētas tikšanās ar Latvijas ebreju kopienu un īpaša kultūras un izklaides programma, kā arī viesošanās pie ASV vēstnieka Latvijā. 
	Piektdien notika piemiņas pasākumi pie kara sākumā nodedzinātās Rīgas sinagogas drupām, bet pēc tam bija arī piemiņas brīdis Rumbulas memoriālā. 
	Šonedēļ kongresa viesi dosies gan uz Daugavpili un Ludzu, gan Liepāju. E. Valks pieminēja, ka uz Latgali brauks grupa cilvēku, no viņiem četri dzimuši Ludzā, bet septiņiem grupas locekļiem tā ir vecāku un vecvecāku dzimtā puse. 
	Savukārt uz Liepāju ebreju kongresa dalībnieki izbrauks otrdienas vakarā, jo 9. jūnijā tur paredzēts atklāt 18 metrus garu piemiņas sienu, kurā ir iemūžināti holokausta laikā bojā gājušo Liepājas ebreju uzvārdi. 
	Piemiņas sienas atklāšanā piedalīsies arī bijušie liepājnieki Solomons Feigersons, kuram kara sākumā bija tikai 11 gadu, un Geršons Juvals, kurš pārdzīvojis gan Liepājas geto, gan citas moku vietas un pašlaik dzīvo Izraēlā. 85 gadus vecajam G. Juvalam līdzi atbraucis arī dēls un mazdēls. 
	Par Latvijā dzīvojošo ebreju gadskārtējo tikšanos ar atzinību izteicās arī Latvijas ebreju kopienas līderis Arkādijs Suharenko, pieminēdams, ka ne tikai šeit dzimušie ebreji un pēcnācēji ar siltām jūtām atceras Rīgu un Latviju, bet tas ir arī ieguldījums vietējās ebreju kopienas saliedētībā.
Turpina samazināties Latvijas iedzīvotāju skaits
LETA  06/07/04    Šā gada pirmajos četros mēnešos Latvijas iedzīvotāju skaits samazinājies par 4 800 cilvēkiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie dati. 
	Maija sākumā Latvijā bija 2,314 miljoni iedzīvotāju. 
	Gada pirmajos četros mēnešos Latvijā piedzimuši 6720 bērni, visvairāk jaundzimušo bijis martā - 1840, bet vismazāk februārī - 1 500 bērnu. Salīdzinot ar pagājušā gada pirmajiem četriem mēnešiem, šogad bijis par 51 jaundzimušo mazāk. 
	Mirušo skaits šā gada pirmajos četros mēnešos sasniedzis 11 370, kas ir par 13 vairāk nekā pērn četros mēnešos. 
	Mirušo skaitam par 4650 cilvēkiem pārsniedzot dzimušo skaitu, šā gada pirmajos četros mēnešos saglabājies negatīvs dabiskais pieaugums. 
	Negatīvs bijis arī migrācijas saldo. Šā gada pirmajos četros mēnešos Latvijā iebraukuši un uz dzīvi apmetušies 445 cilvēki, bet no Latvijas aizbraukuši 803 cilvēki. 
Pētījums: Gandrīz puse 
Latvijas sieviešu ir veikušas abortu 
LETA  06/08/04    Gandrīz puse jeb 46% Latvijas sieviešu vismaz vienu reizi ir izdarījušas abortu, liecina pārskata dati par iedzīvotāju reproduktīvo veselību Latvijā no 1997. līdz 2003.gadam. 
	23% sieviešu ir bijis viens aborts, 16% - divi, 9% - trīs, bet 8% - četri un vairāk aborti. Atkārtotus abortus biežāk veikušas sievietes, kurām pašlaik ir 35-49 gadu. Šajā vecuma grupā vairāk nekā puse sieviešu ir apsvērušas iespēju izdarīt abortu. 
	Pētījuma autori kā satraucošu uzsver faktu, ka patlaban arī apmēram piektā daļa jauno sieviešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem ir veikušas atkārtotu abortu, bet vismaz viens aborts ir bijis 33% jauno sieviešu. Pēc pētījuma autoru domām, viens no iemesliem augstajiem aborta rādītājiem ir aborta uzskatīšana par dzimstības kontrolēšanas līdzekli: 14% sieviešu atzīst abortu par normālu dzimstības regulēšanas metodi. 
	Pētījuma autori skaidro, ka lielais abortu skaits ir saistīts arī ar augstu neplānoto grūtniecību procentu, ko veicina izsargāšanās līdzekļu nelietošana vai nepareiza lietošana. Visbiežāk neplānota ir atkārtota grūtniecība. Pirmās grūtniecības iznākums lielākajā daļā, 57% gadījumu, ir dzemdības, bet ar katru nākamo grūtniecību pieaug iespēja, ka tiks veikts aborts. 
	Pēdējo piecu gadu laikā veikto abortu skaits gan ir pakāpeniski mazinājies, secināts pētījumā. 1997.gadā tika veikti 21 768 aborti, bet 2002.gadā abortu skaits bija par trešo daļu mazāks - 14 685 aborti. Tāpēc pētījuma autori prognozē, ka nākotnē jaunākām sievietēm retāk nāksies izšķirties par abortu. 
	Tomēr salīdzinājumā ar Skandināvijas valstīm abortu skaits uz 1000 dzimušajiem Latvijā ir trīs reizes lielāks nekā Zviedrijā un četras reizes lielāks nekā Somijā. Latvijā 2001.gadā tika veikti 796 aborti uz 1000 cilvēkiem, Zviedrijā - 347, bet Somijā - 190. 
	Saskaņā ar pētījumu lēmumu par aborta veikšanu ietekmējuši dažādi faktori - 45% gadījumu sievietes norāda, ka nevēlas bērnu, 40% gadījumu bērns ir nevēlams finansiālu apsvērumu dēļ, 25% sieviešu nav psiholoģiski gatavas bērna piedzimšanai, 16% gadījumu bērna nākšana pasaulē būtu traucējusi karjerai, bet 10% gadījumu bērnu nav vēlējies vīrs vai partneris. 
	Pārskata sagatavošanai aptaujāta 1251 sieviete vecumā no 15 līdz 49 gadiem. 
Bīstamā ēkas stāvokļa dēļ slēdz Rīgas Domu
LETA  06/08/04     Šodien ap pusdienlaiku kultūras ministre Helēna Demakova uzdevusi slēgt Rīgas Domu, jo dievnama ēka kļuvusi pārāk bīstama cilvēkiem. Baznīcas ēkas izpētē konstatēts, ka jebkurā brīdī varot krist Doma vidējā kolonna, šodien valdības sēdē informēja Demakova.
	Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps Jānis Vanags, uzklausot ministres sniegto informāciju, atzina, ka luteriskās baznīcas iepriekš celtā trauksme par Doma kritisko stāvokli nav bijusi velta. 
	Kultūras ministres preses sekretāre Gunda Ignatāne informēja, ka lēmumu slēgt Rīgas Domu Demakova pieņēma pēc tikšanās ar franču arhitektu un Rīgas Doma inženiertehniskā stāvokļa pētījumu koordinatoru Bruno Deslandesu, pamatojoties uz jaunākajiem ģeoloģisko pētījumu rezultātiem. Rīgas Doms ir slēgts uz laiku, līdz Valsts būvinspekcija veiks tā apsekojumu un dos slēdzienu par ēkas tehnisko stāvokli un tālākās ekspluatācijas iespējām. "Pētījuma veicēji patlaban gatavo gala ziņojumu par Rīgas Doma kopējo inženiertehnisko stāvokli, taču ģeoloģisko pētījumu rezultāti rāda kritisku ainu un liek rīkoties nekavējoties, negaidot kopējo slēdzienu un Valsts būvinspekcijas lēmuma pieņemšanu," pastāstīja Ignatāne. Rīgas Doma inženiertehniskā stāvokļa pētījuma veikšanā piedalās arī eksperts no Francijas Benžamens Mutons un eksperts no Itālijas Džordžo Kroči. Arī Kroči uzskatot, ka no drošības viedokļa pagaidām Rīgas Doma ēka ir jāslēdz un tikai tad jāturpina tālāka jautājuma risināšana, ministrei uzsvēris Deslandess. Demakovas lēmums par ēkas slēgšanu pieņemts, pamatojoties uz Deslandesa sniegto informāciju par konstrukciju stāvokli un izvērtējot risku ar cilvēku dzīvību.  
Papes pļavās dzīvos sumbri
NRA  06/07/04    Savvaļas zirgiem un tauriem Papes ezera ziemeļu daļā - Liepājas rajona Nīcas pagastā - 5. jūnijā pievienojās sumbri. Pasaules dabas fonds (WWF) atklāja sumbru savvaļas ganības, palaižot piecus no tālienes - Nīderlandes un Vācijas - atvestus dzīvniekus.
	Sumbru atgriešanās Latvijā ir daļa no WWF iniciatīvas, kuras mērķis ir trīs lielo zālēdāju - savvaļas zirga, taura un sumbra - atgriešanās dabā. Papes pļavās 180 hektāru lielā aplokā tika izmitināti pieci sumbri. Četri no tiem atvesti no Nīderlandes, viens - no Vācijas. Papes pļavās sumbrus nogādāja tikai aizvadītajā nedēļā. Pirms tam tie vairākus mēnešus mitinājās Liepājas rajona Kalvenē - Rīgas zoodārza ārpilsētas bāzē Cīruļi. 
	Papes ezera dabas parka direktors Ints Mednis izteica cerību, ka sumbri Papē iedzīvosies, bet pašlaik viņu piesardzība skaidrojama ar to, ka dzīvnieki vēl apgūst jauno mājvietu Papes pļavās.