K a s   j a u n s	
Nr. 350:   2004.g. 27.maijs- 2.jūnijs	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Formulē valdības nostāju 
saistībā ar Krievijas uzņemšanu PTO
NRA  05/27/04     "Latvijas un Krievijas attiecības veidosies četru ES un Krievijas sadarbības telpu ietvaros, no kurām visbūtiskākā ir ekonomikas telpas izveidošana. Valdības prioritāte turpmākajos gados ir pragmatiski veicināt šīs telpas tapšanu," trešdien 26. maijā definēja premjers Indulis Emsis, uzrunājot uzņēmējus a/s Hansabanka pavasara konferencē.
	Kā Neatkarīgā uzsvēra ievadrakstā, Latvijai ir jābeidz izdabāt Briselei un jāaizstāv savas intereses. Balsošana par Krievijas iestāšanos Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO) būs īstais brīdis, kad Latvija tik tiešām, viena pati konsekventi realizējot savas intereses, var nobloķēt Krievijas uzņemšanu šajā organizācijā. "Tagad ir laiks, lai atrastu kompromisus ar Krieviju un rastu savstarpēji izdevīgus risinājumus," teikts ievadrakstā.
	I. Emsis uzņēmējiem norādīja valdības prioritātes tālākajās sarunās par Krievijas pievienošanos PTO, konkrēti, panākot, ka Krievija atsakās no līdz šim diskriminējošās dzelzceļu tarifu politikas.
	Premjers teica, ka "valdībām, slēdzot virkni nozīmīgu līgumu, ir jārada juridiskā bāze uzņēmējdarbības aktivizēšanai", uzsverot, ka jānoslēdz jau sagatavotie līgumi un jāsāk gatavot jauni. "Piemēram, jau sagatavotā līgumprojekta par izvairīšanos no dubultās aplikšanas ar nodokļiem un nodokļu nemaksāšanas līgumprojekta parakstīšana. Mūs interesē noslēgt līgumu par sadarbību tūrisma jomā, noslēgt līgumu par gaisa satiksmi. Šis ir tikai dažu līgumu uzskaitījums," akcentēja I. Emsis.
ASV kongresmenis cer, ka 
2006.gada NATO galotņu sanāksmi rīkos Rīgā 
LETA  05/28/04    NATO galotņu sanāksmes organizēšana Rīgā 2006.gadā būtu ļoti vēlams un simbolisks notikums, šodien preses konferencē Rīgā sacīja ASV kongresmenis Tomass Lantoss.
	Viņš norādīja, ka Rīga kā pilsēta ir ne vien pilnībā spējīga šādu sanāksmi uzņemt un noorganizēt, bet tas būtu arī simbolisks notikums, ka bijusī Padomju Savienības republika rīko NATO galotņu sanāksmi.
	Pēc Lantosa vārdiem, šāds notikums spilgti apliecinātu, ka Latvija un pārējās Baltijas valstis ir pievienojušās NATO aliansei, kura pēc būtības ir aizsardzības organizācija un kurai nav bijuši agresīvi mērķi.
	Pēc Lantosa domām, Krievija 2006.gadā nebūs NATO locekle, taču viņš pauda cerību, ka tās prezidents Vladimirs Putins šo galotņu sanāksmi apmeklēs. Tā būs zīme, ka aukstais karš mums ir aiz muguras un mums kopā jāstājas pretī jaunajam drošības izaicinājumam - globālajam terorismam, sacīja Lantoss.
	Lantoss Rīgā oficiālā vizītē uzturējās no 25.maija, lai pārrunātu ASV un Latvijas attiecības pēc Latvijas iestāšanās NATO un Eiropas Savienībā. Sava trešā Latvijas apmeklējuma laikā kongresmenis tikās ar Emsi, ārlietu ministru Rihardu Pīku (TP), Saeimas priekšsēdētāju Ingrīdu Ūdri (ZZS) un Saeimas deputātiem.
	ASV Kongresā Lantoss ir Demokrātu partijas pārstāvis no Kalifornijas, viņš ir vadošais mazākuma partijas loceklis Kongresa Pārstāvju palātas Starptautisko attiecību komitejā. Lantoss līdz šim bijis visai aktīvs Latvijas aizstāvis ASV un ir atbalstījis Latvijas virzību uz NATO. Politiķis ir apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 
Lužkovs: Krievijas un Latvijas nesaskaņu 
pamatā ir izglītības reformas problēmas 
LETA  05/28/04     Latvijas un Krievijas attiecībās grūtības rada nepilsoņu problēmas Latvijā, kā arī iecerētā mazākumtautību skolu reforma, šodien pēc oficiālās tikšanās ar Rīgas domes priekšsēdētāju Gundaru Bojāru (LSDSP) teica Maskavas mērs Jurijs Lužkovs.
	Viņš norādīja, ka starpvalstu attiecību uzlabošana būs iespējama, atrisinot šos svarīgos jautājumus.
	Lužkovs uzsvēra, ka Maskava, tāpat kā Krievija kopumā, plāno sniegt palīdzību saviem tautiešiem ārzemēs. Izjūkot padomju impērijai, 45 miljoni krieviski runājošo palika ārpus Krievijas, un šiem cilvēkiem esot jāpalīdz. Līdz ar to ir sagaidāma gan materiāla, gan morāla palīdzība, atbalsts izglītības iegūšanā utt.
	Lužkovu, kurš šodien sāka divu dienu vizīti Rīgā, pavada plaša Krievijas galvaspilsētas delegācija. 
Polijas armija noliedz saistību 
ar ieslodzīto pazemošanu Irākā 
Diena  05/29/04    Pieaug bažas, ka Irākas ieslodzīto pazemošanā var būt iesaistīti ne vien ASV, bet arī citu koalīcijas valstu karavīri, taču Polijas armija piektdien noliedza apgalvojumus, ka tās karavīri būtu izturējušies vardarbīgi pret apcietinātajiem, kuri tika nosūtīti uz Abū Graibas cietumu. Tāda bija Polijas bruņoto spēku reakcija uz aģentūras AP ziņām, ka poļu karavīri ievainojuši divus aizturētos, kurus nogādāja Abū Graibā.
	Polijas armija piektdien uzsvēra, ka ir izmeklētas visas procedūras poļu aizturēšanas centrā un nekādi pārkāpumi šeit nav atrasti. Varšava gatavojas pieprasīt paskaidrojumus Vašingtonai par atklātībā nākušajām ziņām, vēsta BBC. Tikmēr AP atsaucas uz kāda ASV armijas seržanta teikto militārajiem izmeklētājiem, ka divus apcietinātos "ievainoja Polijas armija". Aģentūra arī ieguvusi jaunas liecības par Abū Graibā notikušajiem pārkāpumiem pret ieslodzītajiem. Kā zināms, ASV armija, kas izpelnījusies starptautiskās sabiedrības nosodījumu par notikumiem Abū Graibā, sākusi plašu izmeklēšanu par iespējamo karavīru vardarbību pret ieslodzītajiem. 
	[Kā zināms, latviešu kontingents Irākā ir zem poļu armijas vadības. J.Ž.]
Sākusies sadarbība ar Irāku
Latvijas Avīze  06/01/04     Iepazīstinot Irākas kultūras ministru Mofīdu Mohamedu al Džazeri ar Latvijas pieredzi kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanā un divas nedēļas sniedzot tālās valsts ekspertiem praktiskās zināšanas, ir sācies abu valstu pirmais nopietnākais sadarbības projekts.
	Divu dienu darba vizītes laikā Irākas kultūras ministrs pabija Rundāles pilī un Okupācijas muzejā, tikās ar vairākiem ekspertiem un kultūras ministri Helēnu Demakovu, kā arī ārlietu ministru Rihardu Pīku.
	Irākas un Latvijas sadarbība iespējama ar ANO Attīstības programmas (UNDP) un ANO Izglītības, kultūras un zinātnes organizācijas (UNESCO) atbalstu. Pašlaik noris trīspusējā projekta pirmā fāze. Tās ietvaros mūsu valsts eksperti dalās savā pieredzē kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanā, sagatavojot Irākas speciālistus. Paredzēts sniegt arī tehnisko palīdzību vēsturisko pieminekļu digitālajā dokumentēšanā, izmantojot fotogrametrijas metodi. Irākas kultūras ministrs to augstu vērtē, preses konferencē skaidrojot: - Ir reizes, kad pieredze ir daudz nozīmīgāka nekā, piemēram, nauda, ko mēs varētu saņemt.
	Tāpat par mūsu valsts sniegumu Irākas atjaunošanā atzinīgi izteicās UNDP pastāvīgā pārstāve Latvijā Gabriela Kēlere. Viņa norādīja, ka Latvijā ir daudz kompetentu speciālistu dažādās jomās. Tā kā daudzas atziņas, kā stiprināt neatkarību atguvušu valsti, Latvijas iedzīvotājiem nākušas tikai nesen, tās vēl nav izbalējušas atmiņās, tādēļ ir īpaši noderīgas Irākai šodien.
	To, ka Latvija ar lepnumu dalās savā pieredzē kultūrvēstures jomā, uzsvēra arī R. Pīks: - Mēs nevaram palīdzēt ar lielām materiālām vērtībām, bet mums ir zināšanas!
	Interesanta bijusi arī Irākas kultūras ministra tikšanās ar Helēnu Demakovu. Abi diskutējuši par plašām sadarbības iespējām ne vien kultūrvēsturiskajā lauciņā, bet arī tūrisma attīstīšanā. - Varbūt pienāks diena, kad atklāsim tiešo reisu Rīga - Bagdāde - Rīga, - nedaudz sapņaini minēja M. Džazeri, vienlaikus daudz reālāk norādot, ka gaida, kad mūsu valstij būs savs oficiālais pārstāvis viņa dzimtenē.

Valdība un partijas
Saeima noraida 
Muižnieka demisijas pieprasījumu
LETA  05/27/04    Saeima šodien noraidīja partijas "Jaunais laiks" (JL) un apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK frakcijas deputātu sagatavoto lēmumprojektu par neuzticības izteikšanu īpašu uzdevumu ministram sabiedrības integrācijas lietās Nilam Muižniekam (LPP). 
	Par neuzticības izteikšanu balsoja 32, pret - 59 deputāti un viens atturējās. 
	JL un "tēvzemiešu" deputāti uzskatīja, ka īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās darbība nav attaisnojusi sekretariāta izveidošanas ieceri - sabiedrības integrācijas veicināšanu Latvijā. Viens no izglītības reformas mērķiem ir sabiedrības integrācijas stimulēšana, kurā īpašu uzdevumu ministrs, pēc viņu domām, tā arī neesot aktīvi iesaistījies. 
Izglītības ministrs sola "nevārīt ziepes" 
Rīgas Balss  05/27/04     Tiekoties ar Jūrmalas izglītības iestāžu direktoriem, izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs solīja nepārsteigties ar jaunām reformām, bet pamazām sakārtot sistēmu un panākt solīto pedagogu algu palielinājumu.
	Ministrs pabija Kauguru vidusskolā, 1. ģimnāzijā, Vaivaru pamatskolā un sākumskolā "Taurenītis", kur notika tikšanās ar skolu un citu izglītības iestāžu direktoriem. Radzevičs atklāti atzina, ka negrasās mācīt skolotājiem, kā jādzīvo, jo pašam saskare ar pedagoģiju bijusi minimāla, pedagoģiskās izglītības nav, līdz ar to ikdienas darbā paļaujoties uz saviem padomniekiem un speciālistiem un nemēģinot iejaukties profesionāļu darīšanās. Pirms dokumentu parakstīšanas gan tiekot pārbaudīts, ar ko tas apspriests un kādi ir neatkarīgu ekspertu viedokļi. 
	Ministra darbības moto šobrīd esot "Vairāk ieklausīties un pēc iespējas mazāk eksperimentēt", jo ar labu gribu varot savārīt lielas "ziepes". Runājot par mazākumtautību skolu reformu, Radzevičs pauda uzskatu, ka tā tikusi risināta veiksmīgi līdz brīdim, kad skolas kļuvušas par politisko cīņu arēnu. Tagad secināts, ka tehniski rudenī skolas reformai būs gatavas, izņemot tās, kuru vadība principiāli vēlas nepieļaut izmaiņas. 
	Iepriekšējā ministrijas vadība nepietiekami skaidrojusi sabiedrībai reformas būtību, pasniedzot tikai gatavus faktus. Savukārt, runājot par pedagogu algām, ministrs apliecināja, ka likums grozīts netiks un nauda tiks iedalīta, lemjot par budžeta grozījumiem. Problēma esot tā, ka pedagogam ar zemāko kvalifikāciju pienākas divas minimālās mēnešalgas, bet ir grūtības definēt, kas ir šī zemākā kvalifikācija. Ministrija uz šo problēmu raugoties "ne ar milzīgu optimismu, bet kā uz jebkuru darbu, kas jāpaveic". 
	Iepriekšējā ministra virzienā kritiski vārdi skanēja arī par finansējuma samazināšanu arodizglītībai, jo arodskolas ir bezmaz vienīgā izeja tiem daudzajiem 9. klašu beidzējiem, kam nebūs atestāta, bet tikai liecība ar vairākām nesekmīgām atzīmēm. Jebkurai arodskolai ir tiesības veidot īpašas programmas tieši šādiem skolēniem, bet iepriekšējā koncepcija paredz par 10% samazināt audzēkņu skaitu arodizglītībā. Savukārt centralizēto eksāmenu sistēma grozīta netikšot, lai nerastos vēl lielāka "putra". Ministrs pauda atziņu, ka nepieciešama labāka sadarbība ar profesionālajām pedagogu asociācijām, lai uzlabotu mācību programmu saturu. 
JL gatavo Satversmes grozījumus
LETA  05/27/04     Partija "Jaunais laiks" (JL) gatavo Satversmes grozījumus, kas pilsoņiem dotu tiesības ierosināt tautas nobalsošanu jeb referendumu par Saeimas atlaišanu, jo "deputāti ir tautas pārstāvji un tautai ir jābūt tiesībām Saeimu atlaist", sacīja JL priekšsēdētājs Einars Repše. 
	Pēc Repšes teiktā, ir gan pilnīgi skaidrs, ka pašreizējā Saeima šādu normu Satversmē neatbalstīs, tādēļ JL gatavojas rosināt par to sākt parakstu vākšanu referenduma ierosināšanai. Repše gan atzina, ka arī referendumā panākt pozitīvu rezultātu būs grūti, jo, lai veiktu grozījumus Satversmē, ir nepieciešams vairākums no visiem balsstiesīgajiem iedzīvotājiem. 
	Repše pauda cerību, ka sabiedrība atbalstīs JL priekšlikumu, lai "nenotiktu kā tagad, kad Saeima var nerēķināties ar tautas viedokli". 
	"Minētais priekšlikums nostādīs tautas priekšstāvjus daudz nopietnākā atkarībā no tautas," teica Repše. 
	Pašlaik Satversmē ir noteikts, ka Saeimu var atlaist Valsts prezidents, taču par šo jautājumu pēc tam ir jārīko referendums un, ja vairākums ir pret Saeimas atlaišanu, ir jāatkāpjas Valsts prezidentam. 
	JL priekšlikums paredz, ka referenduma rīkošanu par Saeimas atlaišanu varētu ierosināt arī paši vēlētāji, savācot noteiktu skaitu parakstu. 
Šobrīd spēkā esošā kārtība nosaka, ka referenduma ierosināšanai nepieciešamas savākt 10 000 pilsoņu notariāli apstiprinātus parakstus, bet pēc tam vēl arī Centrālā vēlēšanu komisija rīko parakstu vākšanas kampaņu, kurā jau jāsavāc vismaz desmitās daļas vēlētāju paraksti. Desmitā daļa tiek rēķināta no iepriekšējās Saeimas vēlēšanās piedalījušos skaita, nevis visu vēlētāju kopskaita. Ja tas izdodas, tad notiek tautas nobalsošana jeb referendums. 
	Jau ziņots, ka pēc Latvijas Pirmās partijas aiziešanas no Repšes vadītās valdības, kam sekoja JL nespēja atrast jaunu partneri vairākuma valdībai, viņš pērn pauda vēlmi atlaist Saeimu un sarīkot jaunas vēlēšanas. Jau toreiz Repše izteica ierosinājumu, ka Satversmē varētu vienkāršot Saeimas atlaišanas procedūru, piemēram, ļaut to darīt premjeram. 
	Aģentūras LETA aptaujāto Saeimas frakciju vadītāji neatbalsta Satversmes grozīšanu un uzskata, ka ir jāatstāj spēkā līdzšinējā kārtība. 
	Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis pauda viedokli, ka Repšem eksistē tikai "es", nevis "mēs" un tādēļ arī tapuši minētie grozījumi. "Minētais ierosinājums ir savtīgu interešu dzīšana, apelējot pie cilvēku svētākajām jūtām sava ego apmierināšanai," sacīja Brigmanis. 
	Latvijas Pirmās partijas Saeimas frakcijas vadītājs Oskars Kastēns pauda līdzīgu viedokli un uzsvēra, ka Repše esot gatavs darīt visu, lai Saeimā viņa partijai būtu 51 balss. "Minētais ierosinājums var novest pie tā, ka parlamentā iekļūst populisti," uzskata Kastēns. 
	Arī apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats uzskata, ka Satversme nav jāgroza un spēkā esošā norma ir demokrātiska. "JL ir tiesības rosināt grozīt Satversmi, un, iespējams, viņu mērķis nav panākt rezultātu, bet mobilizēt cilvēkus," sacīja Grīnblats. 
	Satversmes grozīšanu neatbalsta arī Tautas saskaņas partija, kura uzskata, ka JL priekšlikums ir zināma neuzticības izteikšana Valsts prezidentei. "Kad Valsts prezidente atbalstīja JL, viņi vēlējās paplašināt viņas tiesības, bet tagad jau izsaka neuzticību," uzsvēra TSP frakcijas vadītāja vietnieks Andrejs Klementjevs. 
Prezidente kļūst par Teksasas goda pilsoni
BNS  04/28/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga trešdien ASV Hjūstonā saņēma Teksasas štata goda pilsoņa statusu un ar štata gubernatora vietnieku Luisu Saencu vienojās, ka jau tuvākajā laikā Latviju apmeklēs šīs ASV pavalsts delegācija ar mērķi veicināt investīcijas Latvijā. Prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga informēja, ka delegācijā būs pārstāvji, kas darbojas augsto tehnoloģiju, medicīnas un arējās tirdzniecības jomās, kā arī plaša uzņēmēju grupa, kas interesēsies par iespējām veicināt Teksasas štata investīcijas Latvijā.
	Tikšanās laikā Vīķei-Freibergai oficiāli piešķirts Teksasas štata goda pilsoņa statuss un pasniegts tā apliecinājums. Saencs Vīķei-Freibergai norādīja, ka Teksasas uzņēmēji augstu vērtē faktu, ka Latvijā ir augsts vidējais izglītības līmenis un valsts atrodas stratēģiski nozīmīgajā Baltijas reģionā. Latvija ielūgta arī piedalīties pasaules informācijas tehnoloģiju augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2006. gada maijā notiks Ostinā, Teksasā. Apmeklējot Džeimsa Beikera institūtu, prezidente tikās ar bijušo ASV Valsts sekretāru Džeimsu Beikeru un institūta dibinātāju Edvardu Džeredžijanu vienojās par iespējamo sadarbību starp institūtu un Latvijas akadēmiskajiem spēkiem. Vīķe-Freiberga un Beikers pārrunāja abu valstu attiecības un to perspektīvu, veicinot drošību un attīstību pasaulē.
Prezidente atpūtīsies Kanadā
BNS  04/28/04      Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga svētdien dosies nepilnu nedēļu garā atvaļinājumā, kuru pavadīs savā iepriekšējā mītnes zemē Kanādā. Vīķe-Freiberga atvaļinājumā atpūtīsies savā vasarnīcā "Tērvete" Kanādā, kas viņai pieder kopīpašumā ar vīru Imantu Freibergu un draugiem. Atvaļinājumā prezidente būs līdz 4. jūnijam. Pēc atvaļinājuma viņa no 5. līdz 10. jūnijam Kanādā uzturēsies darba vizītē, bet pēc tam dosies uz Čikāgu ASV, lai piedalītos "Academy of Achievement" konferencē.
'Jaunais laiks' - joprojām populārākā partija
LETA  05/31/04     Ja Saeimas vēlēšanas notiktu maijā, par "Jauno laiku" balsotu 17,9% vēlētāju jeb par 1,9 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī, liecina tirgus un sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS veiktā aptauja. 
	Nākamā populārākā ir Zaļo un zemnieku savienība, par kuru maijā Saeimas vēlēšanās balsotu 11,8% vēlētāju jeb par 0,2 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par Tautas partiju balsotu 9,4% vēlētāju jeb par 3,4 procentpunktiem mazāk nekā aprīlī, par politisko apvienību "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" - 9,3% jeb par vienu procentpunktu vairāk nekā aprīlī. 
	Maijā par apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK nobalsotu 6,9% vēlētāju jeb par 0,4 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī, par Tautas saskaņas partiju balsotu 5,3% vēlētāju jeb par 0,8 procentpunktiem vairāk nekā aprīlī. 
	Ja Saeimas vēlēšanas notiktu maijā, pārējās partijas paliktu ārpus parlamenta, jo par "Latvijas ceļu" balsotu 4,6%, Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju - 3%, Latvijas Pirmo partiju - 2,9%, Sociāldemokrātu savienību - 1,7%, "Latgales gaismu" - 1,1%, Latvijas Sociālistisko partiju - 0,9%, Apvienoto sociāldemokrātisko labklājības partiju - 0,4% vēlētāju. Vēl 0,9% vēlētāju balsotu par kādu no citām partijām. 
	14,9% aptaujas dalībnieku atbildēja, ka nezina, par kuru partiju balsotu, bet 9,1% nepiedalītos Saeimas vēlēšanās. 
	Aptauja notika laika posmā no 7. līdz 18.maijam, aptaujājot 1008 respondentu vecumā no 18 līdz 74 gadiem. Respondentiem tika izsniegts politisko spēku saraksts, lūdzot izvēlēties piemēroto atbilžu variantu. Sarakstā bija iekļautas visas politiskās partijas un apvienības, kuras 8.Saeimas vēlēšanās ieguva vairāk nekā 1% vēlētāju atbalstu, kā arī no apvienības PCTVL atšķēlušās TSP un LSP. 
Tiesa apmierina ZZS sūdzību pret KNAB
LETA  05/31/04     Rīgas Vidzemes priekšpilsētas tiesa pirmdien apmierināja Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) sūdzību pret Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju (KNAB) un atcēla biroja rīkojumu par nelikumīgi iegūto finanšu līdzekļu atmaksu punktos, kas attiecas uz ZZS. Tiesa uzdeva KNAB novērst pieļautos pārkāpumus. Šis spriedums neapliecina, ka partija ziedojumus saņēmusi likumīgi. 
	Jau ziņots, ka KNAB prasīja ZZS pārskaitīt Finanšu ministrijas kontā nelikumīgi saņemtos ziedojumus 55 950 latu apmērā. 
	Pirmdien tika nolasīta sprieduma rezultatīvā daļa, pilnu spriedumu partijas un KNAB pārstāvji iegūs 10.jūnijā. 
	Sabiedriskās politikas centrs (SPC) "Providus" uzskata, ka šis spriedums neapliecina, ka partija ziedojumus saņēmusi likumīgi, un spriedums ir iepriekšējā partiju finansēšanas likuma nepilnību rezultāts. 
	Kā norāda "Providus", laikā, kad KNAB sagatavoja lēmumu, kas uzlika ZZS par pienākumu atmaksāt nelikumīgos ziedojumus, bija spēkā partiju finansēšanas likums, kas noteica, ka kontroli un uzraudzību par šā likuma izpildi veic KNAB, precīzi nenosakot biroja funkcijas gadījumā, ja tas konstatē nelikumīgus ziedojumus. Tādējādi Saeima bija uzticējusi KNAB kontrolēt partiju finanses, neparedzot iespēju efektīvi rīkoties, ja tiek atklāti pārkāpumi. 
	ZZS, iesniedzot prasību tiesā, atsaucies uz šo likuma neskaidrību un apšaubījis KNAB tiesības pieprasīt nelikumīgi saņemto ziedojumu atmaksu. Tagad likums ir mainīts un nosaka KNAB tiesības pieprasīt nelikumīgi saņemto ziedojumu atmaksu. "Providus" norāda, ka ZZS tiesā nav iesniegusi prasību par to, lai tās ziedojumus atzītu par likumīgiem un tiesa šādu atzinumu nav sniegusi. 
Jaunos ministrus sabiedrība vēl nepazīst
NRA  06/01/04     Iedzīvotāju aptauja par valdības locekļu darba vērtējumu liecina, ka Induļa Emša (ZZS) valdības jaunie ministri vai viņu darbi vairāk nekā trešdaļai sabiedrības ir sveši. Astoņu ministru darbība tiek vērtēta vairāk pozitīvi, deviņu - vairāk negatīvi. 
	43,1% nezina, vai pozitīvi vai negatīvi vērtēt pašvaldību lietu ministra Andreja Radzeviča darbību, bet ap 18% vispār nav dzirdējuši nedz par viņa, nedz valdības kolēģu - veselības ministra Rinalda Muciņa - eksistenci. Visneatpazīstamākais valdībā ir finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (neko nav dzirdējuši 25,1%), lai gan iepriekšējā Saeimā viņš bija arī deputāts. Par viņa darbību viedokļa nav trešdaļai iedzīvotāju, līdzīgi kā par R. Muciņa, tieslietu ministres Vinetas Muižnieces (TP) un izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča darbību. 
	Līdzīgi kā iepriekšējā valdībā nepopulārākais ir premjera biedrs Ainārs Šlesers (LPP), bet iepriekš reitingu tabulas lejasdaļā bijušos Jaunā laika ministrus Kārli Šadurski (izglītības un zinātnes) un Ivaru Gateru (pašvaldību lietu) nomainījis iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) un aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP). Iepriekšējās valdības iekšlietu ministrs Māris Gulbis (JL) bija sabiedrības un sieviešu žurnālu mīlulis, tagad līderpozīcijas valdībā praktiski bez konkurences atstātas Helēnai Demakovai, kurai popularitāti nodrošina tradicionāli augstais kultūras ministra amata ieņēmēja reitings. Viņas popularitāte gan ir ievērojami zemāka nekā priekšgājējai Ingūnai Rībenai (JL). 
	Pozitīvāk nekā iepriekšējā valdība šajā tiek vērtēta bērnu lietu ministra Aināra Baštika (LPP), labklājības ministres Dagnijas Staķes (ZZS) un vides ministra Raimonda Vējoņa (ZZS) darbība, sarucis integrācijas ministra Nila Muižnieka reitings. R. Muciņa reitings ir piecus procenta punktus zem nulles - salīdzinājumā ar iepriekšējās veselības ministres Ingrīdas Circenes mīnus 25,1 punktu īsi pirms valdības demisijas.
Arī citas partijas apsver 
iespēju tiesāties ar KNAB
BNS  06/01/04    Pēc tiesas sprieduma Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) šaubīgo ziedojumu lietā arī sociāldemokrāti un Tautas partija (TP) apsver iespēju apstrīdēt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) prasību atmaksāt nelikumīgi saņemtos ziedojumus un pieprasīt samaksātās naudas atskaitīšanu partijām.
	Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) ģenerālsekretārs Jānis Dinēvičs, kura pārstāvētā partija pēc KNAB pieprasījuma valstij pārskaitīja nepilnus 20 000 latu, neslēpa prieku par ZZS labvēlīgo tiesas spriedumu un pauda apņēmību par KNAB lēmumu arī vērsties tiesā. Arī Tautas partijas Saeimas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis, kura pārstāvētā partija savukārt pēc biroja pieprasījuma pārskaitīja valstij 23 977 latus, pieļāva iespēju, ka partija arī varētu pārsūdzēt šo biroja lēmumu tiesā. Kalvītis nevēlējās komentēt tiesas spriedumu, taču atzina, ka tas tikai pierāda, ka biroja pieprasījumam nav bijis likumīgs pamats. 
	Savukārt partija "Jaunais laiks", kas pēc KNAB pieprasījuma valstij atmaksāja 22 500 latu, KNAB tiesā sūdzēt negrasās un ir sašutusi par šādu ZZS rīcību.
KNAB spriedumu pārsūdzēs
LETA  06/02/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB), nesagaidot pilnu tiesas spriedumu strīdā ar Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) par nelikumīgi iegūto finanšu līdzekļu atmaksu, nolēmis to pārsūdzēt. Jau ziņots, ka Rīgas Vidzemes priekšpilsētas tiesa apmierināja ZZS sūdzību pret KNAB un atcēla biroja rīkojumu par nelikumīgi iegūto finanšu līdzekļu atmaksu punktos, kas attiecas uz ZZS. Tiesa arī uzdeva KNAB novērst pieļautos pārkāpumus. KNAB pārstāve Diāna Kurpniece sacīja, ka birojs nolēmis, nesagaidot pilno tiesas spriedumu, kas solīts 10. jūnijā, pārsūdzēt tiesas lēmumu, jo KNAB esot saprotams tiesas lēmuma pamatojums, kas gūts jau lietas izskatīšanas debašu laikā. Kā ziņots, KNAB prasīja ZZS pārskaitīt Finanšu ministrijas kontā nelikumīgi saņemtos ziedojumus 55 950 latu apmērā.
Sašutumu izraisa Loskutova 
izteikumi par Latvijas okupāciju
PBLA  05/31/04     Jaunais KNAB direktors Aleksejs Loskutovs Latvijas sabiedrību satricinājis ar izvairīgā atbildēm par Latvijas okupāciju TV5 intervijā. Jautāts par Latvijas okupāciju, Loskutovs atbildēja, ka "1940. gadā notikušais ir normāla lielvalsts paplašināšanās tendence". 
	Okupācijas muzeja fonda padomes locekle Vaira Paegle (TP) aicina jauno Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieku Alekseju Loskutovu apmeklēt Okupācijas muzeju. Paegle norādīja, ka vēlas iepazīstināt Loskutovu ar faktiem par Latvijas okupāciju, "par kuriem viņam nav pārliecības". Loskutovs atzina, ka pagaidām vēl nevar pateikt, vai izmantos šo ielūgumu, taču KNAB vadītājam esot sajūta, ka viņu "grib tuvināt politikai". Arī sestdien notikušajā JL pilnsapulcē tika pieņemta īpaša rezolūcija protestējot pret Loskutova izteikumiem. 
	Loskutovs iepriekš pauda viedokli, ka gan JL, gan TB/LNNK nodarbojas ar politiku. Viņš uzsvēra, ka nekad nav izteicies naidīgi par Latviju, kuras zemē apglabāta viņa māte un viņas vecāki. KNAB vadītājs pauda neizpratni, kāpēc pie viņa, kas vada tiesībsargājošo institūciju, vēršas ar jautājumiem, par kuriem joprojām strīdas vēsturnieki un politologi. 
Loskutova šaubas par okupāciju
Latvijas Avīze  06/01/04     "Jaunais laiks" pilnsapulcē pieņēmis rezolūciju par jaunā KNAB vadītāja vēstures izpratni, kuru viņš paudis TV5 raidījumā "Dienas cilvēks". 
	Rezolūcijā teikts: "Partijas "Jaunais laiks" pilnsapulce pauž kategorisku protestu pret to, ka KNAB direktors A. Loskutovs publiski noliedz Latvijas valsts okupācijas faktu plašsaziņas līdzekļos, apgalvojot, ka 1940. gadā notikušais ir normāla lielvalsts paplašināšanās tendence. Uzskatām, ka Saeimas deputātiem, kuri balsoja par A. Loskutova iecelšanu amatā, jāuzņemas pilna atbildība par to, ka, sabiedrības un speciālistu viedokli ignorējot, viņi izvēlējuši šim darbam cilvēku, kurš ņirgājas par Latvijas valsts un tautas vēstures vissāpīgāko posmu." 
	Publicējam fragmentu no šīs intervijas ar Alekseju Loskutovu.
	Skatītāja jautājums: - Vai atzīstat, ka bija Latvijas okupācija vai nebija? Godīgi - jā vai nē?
	A. Loskutovs: - Neesmu vēsturnieks, nedz politologs. Ja saistīt ar manu tēvu, kas savulaik strādāja komunistiskās partijas centrālajā komitejā, varu pateikt tikai to - katrs no mums strādā tur, kur viņš uzskata par iespējamu, kur viņš redz savu karjeru. Es neesmu bijis komunistiskajā partijā un tajā pašā laikā netaisos nosodīt savu tēvu, katrs dzīvo savu dzīvi. 
	Raidījuma vadītājs Olafs Pulks: - Vai okupācija ir bijusi vai nav?
	A. Loskutovs: - Neesmu politologs, kad man jārunā par šo notikumu, es izmantoju vārdus "Latvijas iekļaušana PSRS sastāvā" , jo okupācijas fakta konstatēšana ir starptautiskas dabas jautājums, es neesmu pietiekami kompetents, lai to lemtu. Bet fakts, ka Latvija bija iekļauta PSRS sastāvā... 
	Raidījuma vadītājs: - Iekļaušana pret gribu?
	A. Loskutovs: - Neesmu pētījis vēsturi, bet vismaz vērtēt šo izskatās kā lielvalsts politikas turpinājums, kā jebkura normāla tendence paplašināt savu darbības sfēru vai savu teritoriju.
Loskutovs dosies uz Okupācijas muzeju
BNS  06/02/04    Jaunais Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB)priekšnieks Aleksejs Loskutovs tuvākajā laikā kopā ar bērniem apmeklēs Okupācijas muzeju, lai tuvāk iepazītu Latvijas vēsturi. Paciemoties muzejā tā administrācija Loskutovu aicināja pēc tam, kad jaunais KNAB šefs medijos izvairījās atbildēt, vai, viņaprāt, Latvija bija okupēta vai nebija. KNAB sabiedrisko attiecību nodaļā informēja, ka Loskutovs gan esot pārprasts. "Nenoliedzu Latvijas prettiesiskas iekļaušanas PSRS sastāvā faktu un komunistiskā režīma noziegumus, bet biju pārprasts, jo runāju par Latvijas okupācijas starptautisko atzīšanu," ar nodaļas starpniecību uzsver Loskutovs. Viņš iepriekš nenoliedza, ka televīzijas raidījumā atbildējis uz skatītāju jautājumu par to, vai Latvija bijusi okupēta. Loskutovs sacīja: "Neesmu ne vēsturnieks, ne politologs, tādēļ nevaru apstiprināt ne to, ka Latvija bija okupēta, ne to, ka Latvija nebija okupēta. Neesmu pētījis dokumentus, tāpēc nevaru par to spriest. "Asu kritiku par Loskutova nostāju pauda partija "Jaunais laiks", kas iepriekš iebilda arī pret viņa iecelšanu amatā.
PCTVL aicina protestēt pret 
liegumu nepilsoņiem piedalīties vēlēšanās
BNS  06/01/04    Kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā  Latvijā" aicina iedzīvotājus Eiroparlamenta vēlēšanu dienā 12. jūnijā pulcēties pie vē lēšanu iecirkņiem, lai protestētu pret liegumu nepilsoņiem piedalīties vēlēšanās. Kreisie spēki jau iepriekš iestājušies pret šo ierobežojumu, taču jaunu sašutumu radījuši Saeimas pirmajā lasījumā pieņemtie grozījumu Satversmē, kas atļauj citu Eiropas Savienības valstu pilsoņiem piedalīties pašvaldību vēlēšanās. 
	"Grozījumos ignorētas daudzas starptautisko institūciju rekomendācijas par tiesību piešķiršanu nepilsoņiem piedalīties pašvaldību vēlēšanās, tie ir pretrunā ar mazākumtautību aizsardzības konvenciju. Kā tas ir, ka citu valstu pilsoņi var vēlēt pašvaldības Latvijā, bet Latvijas iedzīvotāji nepilsoņi nedrīkst?" pausts PCTVL paziņojumā presei. PCTVL līdzpriekšsēdētāja Tatjana Ždanoka sacīja, ka akcijas notiks lielākajās pilsē tās pie vēlēšanu iecirkņiem ar pirmo numuru.
Tautas partija vēlas liegt strādāt 
valsts pārvaldē cilvēkiem ar dubultpilsonību 
LETA  05/28/04     Tautas partijas (TP) deputāte Anta Rugāte un vēl četri frakcijas deputāti ir sagatavojuši iesniegšanai Saeimā likumprojektu, kas amatus valsts pārvaldē liegs ieņemt cilvēkiem ar dubultpilsonību, aģentūru LETA informēja Rugāte.
	Viņa uzskata, ka likums ir nepieciešams, lai nodrošinātu valsts interesēm atbilstošas valsts pārvaldes īstenošanu un novērstu "jebkādus šķēršļus, kas rodas divām valstīm piederošai personai pildīt augstākos valsts amatus Latvijā".
	Grozījumi paredz, ka no nākamā gada 1.jūlija dubultpilsoņi vairs nevarēs būt Saeimas deputāti, premjers, ministri, deputāti, Satversmes aizsardzības biroja (SAB) direktors un viņa vietnieks, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja priekšnieks un viņa vietnieks, prokurori, tiesneši, vēstnieki, Nacionālās radio un televīzijas padomes, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas padomes locekļi, kopā 23 iestāžu vadītāji.
	Grozījumu projekts paredz, ka personām, kurām tagad ir dubultā pilsonība un kuras ieņem valsts augstākos amatus, līdz likuma spēkā stāšanās brīdim būtu jāatsakās no dubultpilsonības. Savukārt personām, kas tiek ieceltas amatos, no dubultpilsonības būs jāatsakās mēneša laikā.
	Rugāte uzskata, - ja cilvēkam ir divu valstu pilsonība, rodas jautājums, kuras valsts intereses viņš aizstāv.
	Satraukumu par TP sagatavoto likumprojektu pauž partija "Jaunais laiks" (JL), kuras deputāts Edgars Jaunups aģentūrai LETA sacīja, ka TP ir sagatavojusi likumprojektu, "lai caur sētas durvīm noņemtu no amata SAB vadītāju Jāni Kažociņu un ieliktu sev tīkamu personu".
	Jaunups solīja, ka gadījumā, ja likums tiks pieņemts, partija vērsīšoties Satversmes tiesā, jo TP trūkstot tiesiskās izpratnes.
	Savukārt Rugāte pauda izbrīnu, ka Kažociņš joprojām ir dubultpilsonis, jo tādā gadījumā viņš neesot pildījis savu pirms gada doto solījumu atteikties no dubultpilsonības. 
	Kā ziņots, Kažociņš solīja no dubultpilsonības atteikties vairāku gadu, nevis gada laikā, kā apgalvo Rugāte.
	Ja likums tiks pieņemts, no dubultpilsonības būs jāatsakās, piemēram, Saeimas deputātiem Krišjānim Kariņam (JL), Uldim Mārtiņam Klausam (JL) un Lienei Liepiņai (JL).
	Kariņš aģentūrai LETA pauda viedokli, ka grozījumi sagatavoti tikai tādēļ, ka valdošās partijas ir sajutušas varas garšu un tagad cenšas to izmantot, lai nomainītu SAB direktoru. Vaicāts, vai Kariņš ir gatavs atteikties no ASV pilsonības, viņš sacīja, ka pagaidām nespējot šo jautājumu komentēt.
	Rugāte atgādināja, ka vēl salīdzinoši nesenā pagātnē "divi dubultpilsoņi, nespēdami samierināties ar neveiksmēm politiskajā karjerā, atstāja Latviju": Andris Jerumanis, nekļūdams par Valsts prezidentu, devās uz ASV, bet bijušais ministrs Jānis Ritenis - uz Austrāliju.
	Pašlaik Satversmē ir noteikts, ka par Valsts prezidentu nevar ievēlēt cilvēku ar dubultpilsonību.
Repše: "Valdošā koalīcija 
plāno kārtējo nelietību".
BBI; LETA  05/28/04     Tautas partijas (TP) deputāte Anta Rugāte un vēl četri frakcijas deputāti ir sagatavojuši iesniegšanai Saeimā likumprojektu, kas amatus valsts pārvaldē liegs ieņemt cilvēkiem ar dubultpilsonību, informēja Rugāte. Reaģējot uz šo likumprojektu Einārs Repše (JL) izplatijis paziņojumu, ka pastāvot stipras aizdomas, ka Tautas partija un visa valdošā koalīcija plāno kārtejo nelietību.
	Repše uzskata, ka tas ir uzbrukums visām augstā-kajām valsts amatpersonām, kurām kādu iemeslu dēļ ir dubultpilsonība, nolūkā tās nemotivēti un nepamatoti izslēgt no ieņemamajiem amatiem. 
	Repše savā šodien izplatītajā paziņojumā norādījis, ka lieki teikt, ka tas nav nekādā saskaņā ne ar Satversmi, ne ar vispārpieņemtajiem tiesiskajiem principiem. 
	Viņš atzīmējis, ka ņemot vēra to kādu tiesisko un ētisko nihilismu patlaban demonstrē valdošā koalīcija, pastāv nopietnas bažas, ka šāds "likums" var tikt steidzīgi un ar brutālu spēku iebalsots. 
	Tas nekavējoties noliktu zem sitiena ne tikai SAB vadītāju Kažociņu, bet arī piemēram, K. Kariņu u.c. JL Saeimas deputātus. Izskatās, ka tieši tas arī tiek plānots, teikts Repšes paziņojumā. 
	Pie tam bieži vien pastāv nopietni iemesli, kas minētajām amatpersonām neļauj uzreiz atteikties no citas valsts pilsonības, īpaši ja tas nav iepriekš plānots. Ļoti iespējams, ka ar to arī rēķinās likuma iesniedzēji, lai it kā "likumīgi" noņemtu no amata godprātīgi strādājošus valsts iestažu darbiniekus un pēc tam ieliktu tur savējos. Iespējams, mērķtiecīgā nolukā atraisīt sev rokas, lai pastiprinātu valsts izzagšanu un citas negodīgas un nelikumīgas darbības, teikts paziņojumā. 
	Piedevām, SAB vadītāja nomaiņa varētu būt izdevīga mums nedraudzīgu valstu specdienestiem, kuriem patreiz labi strādājošais SAB ir kā dadzis acī. Tas, ņemot vēra kreiso spēku ietekmi patreizējā koalīcijā un Emša valdībā, varētu nozīmēt arī kreiso spēku politiskā pasūtījuma īstenošanu, ar it kā ārēji nevainīga likum-projekta palīdzību. 
	Viss tas ir pietiekami šausminoši, lai es uzskatītu par nepieciešamu uz šo iniciatīvu nekavējoties vērst plašākas sabiedrības uzmanību, paziņojumā uzsvēris Repše. 
Emsis atbalsta TP ierosinājumu 
par dubultpilsonību
BNS  06/01/04     Ministru prezidents Indulis Emsis atbalsta Tautas partijas (TP) ierosinājumu liegt dubultpilsoņiem ieņemt augstus amatus valsts pārvaldē. "Ja cilvēki grib ieņemt augstus amatus valsts pārvaldē, tad viņiem ir jāizšķiras, kurai valstij viņi pieder un kalpo, lai nepaturētu kaut kādus atkāpšanās ceļus. Es dubultpilsonību vispār neatzīstu kā šķiru un vispār nesaprotu, kas tas ir," sacīja Emsis. Premjers atzina, ka pagaidām viņam nav pilnīgi skaidras nostājas, kurus amatus dubultpilsoņiem vajadzētu liegt ieņemt, taču atzina, ka, piemēram, Valsts prezidenta, premjera un Satversmes aizsardzības biroja vadītāja amatā dubultpilsoņi nevarētu būt. "Mēs jau nespiežam visiem šiem cilvēkiem no dubultpilsonības atteikties, taču sagaidām, ka tie, kuri šeit grib ieņemt augstus amatus, izšķirsies par labu Latvijas valsts pilsonībai. Es gan saprotu, ka šie cilvēki grib izmantot labumus, ko piedāvā divu valstu pilsonība, taču, ja viņi grib ieņemt šeit augstus amatus, lai izšķiras, kura valsts viņiem ir svarīgāka," sacīja Emsis.
Trešdaļa domā, ka Emsis noturēsies
BNS  06/02/04    30% Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka Induļa Emša (ZZS) vadītā valdība noturēsies līdz 8. Saeimas pilnvaru termiņa beigām, savukārt 33% tam nepiekrīt, liecina pētījumu centra SKDS aprīlī veiktā aptauja. Savukārt 37% iedzīvotāju atturējušies vērtēt Emša valdības stabilitāti. Līdzīgas aptaujas veiktas arī pēc iepriekšējo četru valdību apstiprināšanas un iedzīvotāju domas par to spēju nostrādāt līdz attiecīgās Saeimas sasaukuma beigām ir bijušas dažādas. Par Einara Repšes ("Jaunais laiks") valdības spēju nostrādāt līdz 8. Saeimas beigām 2002. gada aprīlī bija pārliecināti 38,4%, pretēji domāja 41,5%, bet atbildēt nevarēja 20,1%. Savukārt par Andra Bērziņa ("Latvijas ceļš") valdību 2000. gada maijā pārliecināti bija pat 55,6%, pretēji domāja 25,7%, bet neatbildēja 18,8%. Mazāka pārliecība iedzīvotājiem bija 1999. gada augustā par Andra Šķēles (Tautas partija) valdību. Par tās spēju nostrādāt līdz sasaukuma beigām bija pārliecināti 30,8%, tā nedomāja 40,2%, bet neatbildēja 29%.
Pieaugošais Saeimas budžets 
neapmierina Jauno laiku 
Diena  06/02/04     Nākamgad plānotais Saeimas budžeta pieaugums līdz 9,7 miljoniem latu (gandrīz par 13% vairāk, salīdzinot ar šo gadu) otrdien izraisīja opozīcijā esošā Jaunā laika frakcijas iebildumus. JL frakcijas priekšsēža vietnieka Arta Kampara ierosinājums samazināt tēriņus par 400 000 latu nav guvis komisijas atbalstu. Finanšu ministra pārstāvētās Tautas partijas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis, kas atstājis Saimnieciskās komisijas sēdi pirms balsojuma par šo budžetu, Dienai izvairījās atbildēt, vai šī summa ir pieņemama, viņš atbildēja: "Finanšu ministrija to izvērtēs." Saeima pati nosaka sava budžeta apjomu.
	Šogad Saeimas budžets bija 8,5 miljoni lati. Pēc JL pārstāvju domām, tā pieaugumam nevajadzētu pārsniegt iekšzemes kopprodukta pieaugumu (2003.gadā tas bija 7,5%, šogad prognozēts mazāks). JL piedāvāja iekļauties summā, kas nav lielāka par 9,3 miljoniem latu. A.Kampars Dienai sacīja, ka būtu jāpārskata vairākas pozīcijas, piemēram, mēbeļu pirkšana par 85 000 latu Saeimas ēkai Jūrmalā, kā arī 50 datoru iegāde par 65 000 latiem, jo datorus varot nopirkt arī lētāk. Savukārt A.Kalvītis Dienai sacīja, lai JL labāk izvērtējot pats savas prasības. "Viņi prasa iekārtot desmit jaunu darba vietu un vēlas iegādāties četrus videomagnetofonus," bilda TP pārstāvis. A.Kampars šo viedokli novērtēja kā pārspīlētu, jo lūgts esot tikai viens videomagnetofons, bet darba vietu iekārtošanai paredzētos 7000 latu frakcija pati neesot prasījusi, cerot, ka tas ir iespējams arī ar niecīgākiem tēriņiem. 
	Aģentūra BNS informē, ka vislielākais budžeta pieaugums saistīts ar deputātu atalgojumu - 2005.gadā algās paredzēts izmaksāt 4,2 miljonus latu. Saeimas pakalpojumu apmaksai plānots tērēt 1,3 miljonus latu, ēku remontam - 70 000 latu, kapitālajam remontam - 966 000 latu.

Štābs
Štābisti skaidrojas
Latvijas Avīze  06/01/04      "PCTVL" pārstāvji pirmdien speciāli sasauktā preses konferencē pauda sašutumu par Ministru prezidenta padomnieka Andreja Panteļējeva izteikumiem intervijā "Latvijas Avīzei", kuros viņš apgalvo, ka starp izglītības reformas pretiniekiem ir domstarpības. Štābisti nekādas nesaskaņas organizācijas iekšienē neredzot. 
	Viena no "PCTVL" līderēm Tatjana Ždanoka teica, ka būtisku domstarpību ar saviem kolēģiem viņai neesot. Tieši interfrontes līdere Panteļējeva izteicienus vērtēja kā "mēģinājumu ar tenku palīdzību sašķelt no iekšpuses draudzīgo krievu skolu aizstāvības štāba kolektīvu". - Interesanti skatīties, kā šis cilvēks, kurš atmodas sākumā it kā aizstāvēja cilvēktiesības, tagad ir mainījis savu nostādni un nodarbojas tikai ar to represīvo paņēmienu slavēšanu, kurus viņš kā padomnieks un citas struktūras piemēro, lai mūsu aktivitātes bremzētu. Būtisku domstarpību "PCTVL" iekšienē nav, nebija un nebūs, - teica T. Ždanoka. 
	Viņa arī noliedza A. Panteļējeva izteikumu, ka viss, ko dara krievu skolu aizstāvības štābs, ir vērsts, lai paceltu partijas reitingu Eiroparlamenta vēlēšanās 12. jūnijā, un pēc vēlēšanām viss noklusīs un aktivitātes beigsies: - Pēc 12. jūnija viss tikai sāksies, jo radīsies papildu iespējas šo jautājumu [par izglītības reformas atcelšanu] cilāt. Daži mūsu pārstāvji ir deputāti Saeimā un Rīgas domē. Ja štābistu vidū būs Eiroparlamenta deputāti, tas tikai pastiprinās mūsu vienotību un dos papildu instrumentus darbībai.
	T. Ždanoka apgalvoja, ka izglītības reformas jautājumiem ir pievērsta arī starptautiska uzmanība, viņa esot sniegusi intervijas Eiropas televīzijām, Eiroparlamenta tribīne šo uzmanību tikai stiprināšot. 
	Štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis iebilda pret Panteļējeva apgalvojumu, ka viņš nekur nestrādājot, tāpēc it kā apšaubāma viņa ienākumu izcelsme. Petropavlovskis pašlaik strādājot SIA "Averti - R" par reklāmas menedžeri. Iepriekš viņš nodarbojies ar zīdspiedi, konsultēšanu naftas, ķīmijas, sakaru līdzekļu un citās jomās, bijis Rīgas domes pilnvarnieks Rīgas reģiona attīstības aģentūrā. Viņš ir mācījies Jaņa Rozentāla mākslas vidusskolā un Latvijas Valsts mākslas akadēmijā. - Man liekas, manu ienākumu avots ir daudz drošāks nekā dažam labam citam, kas kļuvis bagāts, padomju laikā audzējot puķes, - teica Petropavlovskis. 
Preses konference noritēja pārmaiņus krieviski un latviski. Petropavlovskis teica, ka Nils Muižnieks, A. Panteļējevs un Ēriks Jēkabsons neslēpjot, ka paniski baidās no viņa pēdējos divus mēnešus, cenšas nepieļaut viņa dalību Rīgas domes vēlēšanās, nepiešķirot pilsonību un vajājot viņu ar drošības policiju. Viņš apgalvoja, ka domes vēlēšanas viņu neinteresējot.
	Krievijas domes politiķa Dmitrija Rogozina labā roka Latvijā Aleksandrs Kazakovs stāstīja, ka štābs apsver iespēju reģistrēties. Jaunā organizācija varētu saukties par "Krievu kopienu apvienotais kongress". Viņš prognozēja, ka organizāciju reģistrēs, ja pēc 1. septembra tagadējā valdība nemainīsies. 
	Štābisti šodien ieplānojuši nelielu akciju pie Rīgas domes un masveidīgu protesta mītiņu 1. septembrī.
Eksaktos priekšmetus mācīs divās valodās 
Diena  06/01/04     Lai iespējami pakāpeniskāk noritētu pārmaiņas mazākumtautību vidusskolu mācību valodas lietojumā, skolotāji matemātiku, fiziku, ķīmiju, bioloģiju skolēniem lielākoties mācīs gan latviski, gan krieviski. To rāda vidusskolu Izglītības un zinātnes ministrijā (IZM) licencēšanai iesniegtās mācību programmas, kuru caurlūkošana varētu beigties šonedēļ. IZM prognozē, ka teju visas programmas būs sagatavotas atbilstoši noteiktajai valodas lietojuma proporcijai - 60% latviski, 40% krieviski.
	Skolu pārdomātie stundu plāni tomēr neietekmē krievu skolu aizstāvības štāba protesta akciju plānus: otrdien štābs sola skolēnus sapulcināt Rīgas domē, jo pie Rātsnama pasākums nav saskaņots.
	Populārākie latviski mācāmie priekšmeti ir sports, datorzinības, biznesa ekonomiskie pamati, arī ģeogrāfija un vēsture, liecina 242 mazākumtautību izglītības programmas, kuras ar 1.septembri īstenos vairāk nekā 140 vidusskolas. "Eksaktie priekšmeti pārsvarā ir sadalīti: krieviski būs nodrošināts tiem, kuri latviski varētu ar grūtībām, bet latviski - kuri vēlas tālāk studēt," stāstīja IZM Integrācijas nodaļas vadītāja Evija Papule. Tas nozīmē, ka desmitie, piemēram, vienu ķīmijas stundu mācīsies latviski, vienu vai divas - krieviski. 10% skolu programmas nemainīsies, jo jau tagad atbilst noteiktajam valodas lietojuma sadalījumam.
	Pie jauno programmu īpatnībām E.Papule min bilingvālās izglītības jeb mācību divās valodās izmantošanu vidusskolā, kas līdz šim darīts pārsvarā tikai pamatskolā. Vairāku skolu kolektīvi eksaktos priekšmetus 10.klasē sāks skolot krieviski, 11.klasē - divās valodās, 12.klasē - latviski.
Krievijai zūd interese par 
krievu skolu aizstāvības štābu
LETA  05/31/04     Pēdējo nedēļu notikumi liecina, ka Krievijai, iespējams, zudusi interese par Krievu skolu aizstāvības štāba darbību Latvijā, intervijā telekompānijai LNT norādīja premjera Induļa Emša (ZZS) padomnieks nacionālās drošības jautājumos Andrejs Panteļējevs." Pēdējo nedēļu simptomi rāda, ka Maskava ir zaudējusi interesi par šo štābu un šo kustību vai izvēlējusies citu taktiku," sacīja premjera padomnieks. Viņš pieļauj, ka Krievija iecerējusi savas intereses aizstāvēt ar citiem paņēmieniem, piemēram, ar Eiropas Komisijas starpniecību, kas neļautu izmantot darbības, kuras Eiropas Savienība neakceptē. 
	Panteļējevs pieļauj, ka tieši Krievijas taktikas maiņas dēļ Krievu skolu aizstāvības štābam ir radušās finansiālas grūtības un notikumi šajā organizācijā atgādina "tarakānu cīņas burkā, jo viņi jūtas apjukuši". Piemēram, štābs bija iecerējis rīkot izbraukuma akcijas dažādos Latvijas reģionos, taču šos pasākumus nepietiekamā finansējuma dēļ nācies atcelt. 
Izglītības reformas pretinieki 
ekskursijā rātsnamā
NRA  06/02/04    Lai kārtējo reizi protestētu pret izglītības reformu, otrdien Rātslaukumā pulcējās aptuveni 100 jauniešu no krievu skolām. Pēc izmisīgiem centieniem skolēniem izdevās organizēt ekskursiju pa rātsnamu. 
	Rīgas domnieki Genādijs Kotovs, Aleksandrs Giļmans, kā arī Saeimas deputāts Vladimirs Buzajevs no bērniem savāca parakstus aicinājumam Rīgas domei ierosināt moratoriju izglītības reformai. Paši skolēni rīdzinieku un tūristu uzmanību piesaistīja ar lielu gaisa balonu - pūķi, uz kura bija uzrakstīti pret izglītības reformu vērsti saukļi. Savukārt Rīgas domniece Tatjana Jemeļjanova un kustības Līdztiesība līdere Tatjana Ždanoka vairākus bērnus mēģināja ievest rātsnamā.
	Tobrīd pie Rīgas mēra Gundara Bojāra viesojās Londonas lordmērs Roberts Finčs, tāpēc pašvaldības policisti ēkā ielaida vienīgi T. Jemeļjanovu. Sanākušie ar to nebija mierā, un policisti demonstrēja Rīgas mēra otrdienas rīkojumu par iekšējās kārtības noteikumiem rātsnamā. 
	Tajā laikā A. Giļmans aptuveni 30 bērnu namā ielaida pa sētas durvīm un vadāja viņus ekskursijā pa ēku, arī pa Rīgas mēra biroju. Mirklī, kad ekskursanti, kurus pavadīja arī Rīgas domes Izglītības komitejas vadītājs Guntars Jirgensons, iepazinās ar domes sēžu zāli, tajā uz ekskursiju ienāca arī Londonas lordmērs, vēsta BNS. Taču Rīgas mērs Gundars Bojārs uz notikušo reaģēja mierīgi un viesim stāstīja, ka domē regulāri notiekot skolēnu ekskursijas, jo pašvaldība labprāt ļauj iedzīvotājiem iepazīties ar tās darbu. 
	Kad lordmērs rātsnamu pameta, pašvaldības policisti ēkā ielaida vēl daļu jauniešu, kurus sagaidīja un par Rīgas domes uzskatiem izglītības reformas jautājumā informēja G. Jirgensons. Viņš skolēniem sacīja, ka reformai nekādā gadījumā nevar noteikt moratoriju, jo tas iesākto darbu problēmas skaidrošanā tikai apturēs. Deputāts žurnālistiem sacīja, ka ar skolēniem ticies vienkārši tāpēc, ka vēlējies viņiem izskaidrot reformas būtību un pašvaldības paveikto. G. Jirgensons uzsvēra, ka neatbalsta reformas pretinieku aktivitātes.

Saimniecība
Austrumeiropas topa simtniekā 
divas Latvijas kompānijas
NRA  05/29/04     Lielbritānijas laikraksta Financial Times veidotajā 100 lielāko Austrumeiropas kompāniju sarakstā iekļauti arī divi Latvijas uzņēmumi. A/s Latvijas gāze tajā ieņem 86. vietu, a/s Latvijas kuģniecība noslēdz šo topu, ierindojoties 100. vietā. 
	Arī no Igaunijas šajā topā ir divi uzņēmumi, tiesa gan - augstāk. Igaunijas Hansapank šogad no 25. vietas pārvietojusies uz 22. vietu. Savukārt telekomunikāciju uzņēmums Eesti telekom ir 25. vietā. 
	Lietuviešiem Financial Times topā ir pārstāvēti vairāki uzņēmumi. Mažeiķu nafta ir 55. vietā, Lietuvos telekomas - 59. vietā, Lietuvos energija - 78. vietā, bet no 100. uz 87. vietu topā pārvietojusies kompānija Lietuvos dujos. 
	Financial Times Austrumeiropas valstu lielāko uzņēmumu topā pārsvarā dominē Krievija. Kompāniju saraksts veidots, vadoties pēc to tirgus kapitalizācijas. 
Uz prognozēm par cenu kāpumu rimšanos 
Statoil atbild ar jaunu rekordu 
Diena  05/29/04     Piektdien notikušajā valdības izveidotajā darba grupas sēdē, kurā analizētas cenu izmaiņas Latvijā pēc 1.maija, prognozēts, ka tuvākajā nākotnē straujš cenu kāpums Latvijā vairs nav gaidāms, ziņo BNS, atsaucoties uz darba grupas vadītāja premjera padomnieces Ilzes Stobovas teikto. Taču piektdien kārtējo degvielas cenas rekordu sasniedza Latvija Statoil, kur 95.markas benzīna cena paaugstinājās vēl par 0,4 santīmiem un sasniedza 48,5 santīmus par litru.
	Kopš aprīļa beigām 95.markas benzīns sadārdzinājies par aptuveni septiņiem santīmiem jeb 15%. Benzīna tirgotāji to skaidro ar akcīzes likmes palielināšanos un naftas cenas kāpumu pasaulē. Konkurences padome gan sākusi benzīna cenu monitoringu ar nolūku pārbaudīt, vai uzņēmēji savā starpā nav vienojušies. Nākamais uzņēmēju solījums autovadītājiem ir kāpināt cenas vēl par vienu santīmu, ja valdība neatkāpsies no normas, kas Eiropas Savienības (ES) normu ietekmē paredz palielināt uzglabājamās degvielas apjomu rezervēm. Piektdien degvielas tirgotāji valdībai nosūtījuši protesta vēstuli. Patlaban uzņēmējiem jāveido degvielas rezerves 23 dienām, savukārt 1.jūlija paredzēts paildzināt laiku līdz 30. Tādējādi uzņēmēji ir spiesti iesaldēt līdzekļus un ieguldīt naudu naftas rezervuāros, kas ietekmē benzīna cenas. Viņu piedāvājums ir veidot īpašu aģentūru, kas ar to nodarbotos - tā ir daudzu ES valstu pieredze, un tā tieši netiktu ietekmētas benzīna cenas. Latvija, pēc uzņēmēju domām, nav arī lūgusi piekāpību no ES puses.
Latvijā samazinās algas
BNS  05/29/04     Lai gan šogad pirmajā ceturksnī patēriņa cenas Latvijā strauji cēlās, darba algas samazinājās, salīdzinot ar pagājušā gada pēdējo ceturksni, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
	Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte pastāstīja, ka tas nozīmē cilvēku labklājības līmeņa samazināšanos. "No vienas puses, ir slikti, ja algas aug straujāk nekā iekšzemes kopprodukts, jo tas noved pie inflācijas. No otras puses, ja inflācijas cēlonis ir ne tikai algu pieaugums, kā tas ir pašlaik Latvijā, tad algu samazināšanās ir vērtējama kā reāla iedzīvotāju labklājības samazināšanās," skaidroja Karnīte. 
	Viņa sacīja, ka cenu kāpuma dzinējspēks ir kredītresursu izlietojums patēriņam un šajā gadījumā tas nozīmē dzīves līmeņa pazemināšanos. 
	"Ja mēs izkļūsim no šīs situācijas, tad tas ir lielu pētījumu vērts," klāstīja institūta direktore un norādīja, ka krīzes pazīmes sāk parādīties, jo, pēc viņas teiktā, ja statistikas dati ir pareizi - tad celtniecības apjomi samazinās, tirdzniecība ar nekustamiem īpašumiem samazinās, algas samazinās, bet cenas aug. 
	Salīdzinājumā ar pagājušā gada pēdējiem trim mēnešiem šogad pirmajā ceturksnī patēriņa cenas Latvijā cēlās par 2,3%, tostarp pārtikas precēm (ieskaitot alkoholiskos dzērienus un tabaku) - par 4,7%, nepārtikas precēm - par 0,7%, bet pakalpojumiem - par 1,5%. 
	Savukārt mēneša vidējā neto darba samaksa valstī kopā šajā laika posmā samazinājās par 5,2%, sabiedriskajā sektorā - par 11,7%, tostarp budžeta iestādēs - par 13,5%, bet valsts un pašvaldību uzņēmumos - par 8,8%. Bruto darba samaksa valstī kopā samazinājās par 4,6%, sabiedriskajā sektorā - par 11,5%, budžeta iestādēs - par 13,4%, bet valsts un pašvaldību uzņēmumos - par 8,4%, liecina pārvaldes dati. 
	Privātā sektora darbinieku mēneša vidējā neto darba samaksa šogad pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar 2003.gada ceturto ceturksni, pieauga par 0,3%, bet bruto darba samaksa - par 1,3%. 
	Salīdzinot ar pagājušā gada pirmo ceturksni, šogad pirmajos trīs mēnešos patēriņa cenas Latvijā pieauga par 4,3%. Savukārt mēneša vidējā neto darba samaksa valstī kopā šogad pirmajā ceturksnī pieauga par 9,6%. 
	Pēc CSP datiem, neto darba samaksa sabiedriskajā sektorā šogad pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar attiecīgo periodu pērn, palielinājās par 6,3%, tostarp budžeta iestādēs - par 9,5%, bet uzņēmumos un uzņēmējsabiedrībās ar valsts vai pašvaldību kapitāla daļu 50% un vairāk - par 2,9%. Savukārt bruto darba samaksa valstī kopā pieauga par 10,8%, sabiedriskajā sektorā - par 7,1%, budžeta iestādēs - par 10,6%, bet valsts un pašvaldību uzņēmumos - par 3,3%. 
	Privātajā sektorā mēneša vidējā neto darba samaksa šogad pirmajos trīs mēnešos pieauga par 12,6% (bruto - par 14,1%), salīdzinot ar pagājušā gada pirmo ceturksni. 
	Statistikas pārvalde piebilst, ka līdz 2003.gada decembrim vidējā darba samaksa uzrādīta strādājošiem to pamatdarbā. Lai panāktu pilnīgāku datu atbilstību Eiropas Savienības prasībām, no janvāra mēneša vidējā darba samaksa tiek apkopota kopā par pilna un nepilna darba laika darbiniekiem, iekļaujot arī datus par darbiniekiem papildu darbā. Tāpat kā iepriekš, aprēķinot mēneša vidējo darba samaksu, nepilna darba laika darbinieku skaits tiek pārrēķināts pilna darba laika vienībās. 
Pēc iestāšanās ES tūristu 
skaits Latvijā pieaudzis
LETA  05/31/04    Pēdējā mēneša laikā Vecrīgā un citur novērojamais neierasti lielais ārvalstnieku skaits nav tikai šķietams - pēc iestāšanās NATO un Eiropas Savienībā (ES) tūristu, kas apmeklējuši Latviju, ir kļuvis ievērojami vairāk, aģentūrai LETA atzina aptaujātie tūrisma uzņēmēji. 
	Tūrisma aģentūras "Via Hansa Tours" pārstāvis Aigars Smiltāns sacīja, ka, salīdzinot ar pagājušā gada maiju, apkalpoto ārvalstu tūristu skaits pieaudzis apmēram par 20%. Arī tūrisma aģentūras "Latvia Tours" direktore Gundega Zeltiņa atzina, ka, salīdzinot ar pagājušā gada maiju, šogad pieprasījums un interese par Latviju ievērojami pieaugusi. 
	Firmas "Impro Ceļojumi" Ienākošā tūrisma nodaļas konsultante Santa Šašūne aģentūrai LETA apliecināja, ka ārvalstu viesu skaits pilnīgi noteikti ir pieaudzis. Šašūne skaidroja, ka daļēji tam, iespējams, ir sezonāls raksturs. Tomēr viņa atzina, ka darba apjoms, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, palielinājies. 
	Atšķirīgas tendences šajā pavasarī vērojamas, arī raugoties uz iebraucēju pārstāvēto valstu spektru, atzina tūrisma uzņēmēji. "Ja agrāk parasti pieprasīja tūres vācu un angļu valodā, tagad bieži pieprasa arī itāļu, grieķu, ķīniešu un citās valodās," sacīja "Impro Ceļ ojumi" pārstāve. Arī "Latvia Tours" direktore atzina, ka palielinājusies franču un japāņu tūristu interese par Latviju. "Via Hansa Tours" pārstāvis minēja spāņu un holandiešu intereses pieaugumu. 
Eirozonā aug inflācija
NRA  06/02/04    Gada inflācija 12 eirozonas valstīs maijā sasniegusi 2,5%, kas ir augstākais inflācijas rādītājs kopš 2002. gada marta, liecina Eurostat aplēses. Šāds inflācijas pieaugums no 2,0% rādītāja šā gada aprīlī ir saistīts ar augstajām naftas cenām. Tas varētu likt Eiropas Centrālajai bankai (ECB) izšķirties par procentu likmju paaugstinājumu.
Pret celulozes rūpnīcu
LETA  06/02/04    Aizkraukles novada domes deputāti, maija sēdē izskatot lēmuma projektu par Vides ministrijas Ietekmes uz vidi novērtējuma valsts biroja atzinumu par celulozes rūpnīcas būvniecības Krustpils pagasta Ozolsalā ietekmes uz vidi novērtējuma otro gala ziņojumu, nolēma nepiekrist rūpnīcas būvniecībai. Kā informēja pašvaldībā, domes deputāti secināja, ka projektējamās "Baltic Pulp" celulozes rūpnīca Ozolsalā nākotnē var apdraudēt vides tīrību un radīt būtisku kaitējumu cilvēku veselībai, ūdens florai un faunai Daugavā, īpaši Pļaviņu HES ūdenskrātuvē, līdz ar to apdraudēts ir arī Aizkraukles novads. Šā iemesla dēļ dome nolēma kategoriski nepiekrist celulozes rūpnīcas būvniecībai vietā, kurā tās ražošanas atkritumprodukti var būtiski ietekmēt vidi un cilvēku veselību.

Kultūra
Piešķirtas 13 stipendijas 
Latvijas literatūras tulkotājiem
LETA  05/28/04     Valsts kultūrkapitāla fonds (VKKF) mērķprogrammas "Latvijas literatūra pasaulē" konkursā piešķīris 13 radošās stipendijas kopumā 4000 latu apmērā Latvijas literatūras tulkotājiem. 
	Kā informēja VKKF, stipendijas 175 latu apmērā piešķirtas Aleksandram Zapoļam Marta Pujāta dzejas paraugu atdzejošanai un Margitai Gailītei Imanta Ziedoņa dzejoļu krājuma "Viegli" tulkojumam angļu valodā. 
	Stipendija 400 latu apmērā piešķirta Rozmarijai Fransuā latviešu laikmetīgās dzejas izlases tulkojumam franču valodā, 500 latu apmērā - Dzintrai Elgai Staniulienei-Irbitei Laimas Muktupāvelas romāna "Cilpa" tulkošanai lietuviešu valodā. 
	Nikolai Nau piešķirta 300 latu stipendija latviešu literatūras paraugu tulkošanai vācu valodā, Matiasam Knollam - 300 latu Evitas Sniedzes lugas "Kreisais pagrieziens" tulkošanai vācu valodā, Ričardam Edvardam Kalniņam - 200 latu Paula Putniņa lugas "Zelta koki, zelta skaidas" tulkošanai angļu valodā. 
	Jurim Kronbergam piešķirta 200 latu stipendija Ingas Ābeles lugas "Jasmīns" tulkošanai zviedru valodā un vēl 200 lati Sandras Kalnietes grāmatas "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" paraugu tulkošanai zviedru valodā. 
	Mārai Rozītei piešķirta 100 latu stipendija Jura Kronberga dzejoļu krājuma "Vilks Vienacis" tulkošanai angļu valodā. 
	Roaldam Dobrovenskim piešķirta 300 latu stipendija Ingas Ābeles lugas "Jasmīns" tulkošanai krievu valodā. 
Mihalam Škrabalam piešķirta 1000 latu stipendija Sandras Kalnietes grāmatas "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" tulkošanai čehu valodā, bet 150 lati atvēlēti mūsdienu Latvijas literatūras paraugu tulkošanai zviedru valodā. 
	Konkursa, kuru administrē Latvijas Literatūras centrs, mērķis ir nodrošināt kvalitatīvas Latvijas literatūras atpazīstamību un pieejamību pasaulē. Šā mērķa realizēšanai tiek atbalstīti Latvijas daiļliteratūras tulkojumi svešvalodās, ko iepriekš izdevis Latvijas izdevējs, gan publicētu, gan nepublicētu Latvijas autoru darbu paraugu tulkojumi svešvalodās. 
	Konkursā var pieteikt prozas, dzejas, dramaturģijas un publicistikas tulkojumu projektus. Pieteikumu var iesniegt fiziskās personas, kas profesionāli nodarbojas ar Latvijas literatūras tulkošanu svešvalodās, kā arī juridiskās personas, kas nodarbojas ar izdevējdarbību un vēlas pieteikt fizisko personu tulkotāju stipendijas saņemšanai. 
Zemes svinēšana Pedvālē 
Diena  05/29/04     Ar garu pastaigu pa Pedvāles parku, kuras laikā direktors tēlnieks Ojārs Feldbergs iepazīstinās ar Teritoriju - jaunajiem mākslas darbiem, 29.maijā pulksten 15 sāksies Talsu rajona brīvdabas mākslas parka jaunā sezona. Šī vasara ir noslēgums muzeja četru gadu ilgajam projektam Pasaules pirmelementi - uguns, ūdens, gaiss un zeme, kurā mākslinieki ir aicināti veidot darbus, izmantojot zemi un ar to saistīto tēlainību. Attēlā: Dmitrija Lavrentjeva un Kalvja Zālīša Pazemes laiva.
Eiropas tēlniecība sabrauc Rīgā 
Diena  06/01/04     Šonedēļ sākas šāgada lielākais vizuālo mākslu pasākums Latvijā ar pretenzijām izvērsties par nozīmīgāko kultūras pasākumu vispār - tēlniecības kvadrinnāle Rīga 2004 Eiropas telpa. 70.gados kā Baltijas valstu tēlniecības skate iedibinātais pasākums kuratoru/mākslinieku/tēlnieku Aigara Bikšes un Kristapa Gulbja rokās šogad ir pārtapis par vērienīgu starptautisku notikumu ar 25 Eiropas valstu līdzdalību. 
	Idejiski izstāde uzmanību fokusē uz Eiropas ģeopolitiskajām izmaiņām - 1950.gadu, kad tika parakstīta Šulmaņa deklarācija, t.i., Eiropas Savienības sākumu, un 2003./2004.gadu - jaunās Eiropas rašanās brīdi. Kuratori uzskata, ka tēlniecība ļoti labi parāda gan to, kas konkrētajā valstī ir svarīgs, gan to, kas šajā sabiedrībā tiek vērtēts kā laba tēlniecība, māksla. Kvadrinnāle sniegs iespēju veikt salīdzinājumu gan laikā, gan telpā.
	Katru Baltijas valsti pārstāv trīs mākslinieki, pārējās - divi. Liela daļa mākslas darbu tapuši speciāli šim notikumam; mākslinieki jau agrāk apmeklēja Rīgu. 50.gadu tēlniecība būs skatāma lielformāta fotogrāfijās, kas izvietotas Rīgas centrā. Darbus pārsvarā izvēlējušies pieaicinātie kuratori no katras valsts. Dalību kvadrinnālē lielā mērā organizē katra valsts pati.
	Kuratori par būtisku priekšnoteikumu izvirzījuši, lai tā būtu laikmetīga un inovatīva māksla, kas interesi raisa vienlīdz acij un prātam. Tā ir gan tradicionāla, gan savas robežas tālu pārkāpusi tēlniecība jaunu mākslinieku un klasiķu izpildījumā. Vienojošais - tā ir trīsdimensiju māksla. Līdzās klasiskajai Magdalēnas Abakovičas vai Mindauga Mazūra tēlniecībai ir dāņu mākslinieka Tomasa Pulsena sociālais projekts - modernas tirdzniecības vietas Vidzemes tirgus pārdevējiem vai īra Dena Šipsaida "kāpelēšanas projekts". Latvijas tēlnieki Solveiga Vasiļjeva, Ģlebs Panteļejevs un Gints Gabrāns piedāvā darbus ar negaidītu laikmetīguma dzirksti. 
	Eiropas telpa sākas ar 2000.gada kvadrinnāles Grand Prix ieguvēja -japāņu mākslinieka Niši Masaki personālizstādes Re - Baltic atklāšanu Latvijas Mākslinieku savienības galerijā 4.jūnijā plkst.17. Mākslinieks strādā ar lielizmēra konceptuālajām instalācijām, asi un asprātīgi komentējot sociālpolitiskus jautājumus. Kvadrinnāles Eiropas telpa izstāde tiek atklāta 4.jūnijā plkst.18 izstāžu zālē Arsenāls. Izstāde notiek arī Dzelzceļa muzejā. 12 mākslas objekti izvietoti Rīgas ārēs - sākot no ostas apkārtnes, cauri centra parkiem, beidzot ar Centrāltirgu. 
	Eiropas telpas informācijas birojs no 31.maija līdz 6. jūnija atrodas kluba Casablanca telpās ar darba laiku no plkst.9 līdz 17.30. Tur iespējams sastapt arī pašus māksliniekus. 
	3.jūnijā var piedalīties Baltijas studentu un pasniedzēju meistardarbnīcās N Telpa, kas no pulksten 12 notiek Latvijas Mākslas akadēmijā. Savukārt 5.un 6.jūnijā notiek starptautiska konference Kolonizētā telpa, kas, radot netiešu saikni ar kvadrinnāles izstādi, pētīs priekšstatus par Eiropu un telpu. Moderators ir zviedru kurators Anderss Krugers. Dalībnieku vidū ir Eiropas kontekstā ļoti nozīmīgi mākslas praktiķi un teorētiķi - Ute Meta Bauere, Karstens Hollers u.c. 
	Eiropas telpas Grand Prix tiks pasniegta 4.jūnijā. Izstāde būs skatāma līdz 24.jūlijam.
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  06/01/04     Galerijas Bastejs kamīnzālē kopš vakardienas apskatāma Gundas Balodes fotoizstāde Atkarības. 
	Melnbaltās fotogrāfijas māksliniece kārtojusi pāros - it kā viena no otras tās būtu atkarīgas. 
	"Problēma tāda, ka es neprotu atteikties, šķirties no atkarības objektiem. Es sagaidu no tiem vairāk, nekā tie spēj dot," saka māksliniece. "Atkarību un sajūtu atpazīšana caur kameras lodziņu ir labs mērinstruments, lai vērotu sevi."
	Šodien galerijā atklās Ingas Jurovas gleznu izstādi Ainava Zviedrijas karoga krāsās. Aizvadītajā gadā māksliniece strādājusi Zviedrijā, projektā YEAR - Young European Artists at Riklundsgarden. Izstādi ir iedvesmojusi Zviedrijas Lapzemes daba. Rudens krāsas ziemeļos ir mirdzoši zilā un dzeltenā - kā Zviedrijas karogs, tā radās izstādes nosaukums.
	Galerijā Caruoseell tikai šodien izstādē būs aplūkojami bērnu nama Imanta audzēkņu darbi izstādē Tie esam mēs. Rīkojot šo izstādi tieši Starptautiskajā bērnu aizsardzības dienā, galerijā vēlas pievērst cilvēku uzmanību bērnu namu bērnu likteņiem. 3. jūnijā galerijā atklās Ināras Garklāvas personālizstādi Leģendas. Grafiķe izmēģina ko jaunu, pievēršoties glezniecībai un līdz ar to arī krāsām. Pasakaino un pasaku tēlu gleznojumos dominē zilā un dzeltenā krāsa, tā vēl vairāk spilgtinot brīnumu pasaules izjūtas.
	Jaunatklātajā Maskavas kultūras un biznesa centrā šodien atklas arī pirmo mākslas izstādi Latviešu mākslinieki - Peterburgas mākslas akadēmijas akadēmiķi no Valsts Tretjakova galerijas fondiem. Izstādē aplūkojami Kārļa Teodora Hūna, Vilhelma Purviša un Jūlija Federa darbi. Vairākas gleznas Latvijā skatāmas pirmo reizi.
	Latvijas Mākslinieku savienības galerijā 2. jūnijā atklās Niši Masaki (Japāna) izstādi. Mākslinieks ir starptautiskās tēlniecības kvadriennāles Rīga 2000 Grand Prix laureāts, tāpēc viņam tiek sniegta iespēja solo skatei starptautiskajā tēlniecības kvadriennālē Rīga 2004. EIROPAS TELPA (EUROPEAN SPACE).
	"Vajadzēja paiet ilgam laikam, lai es nonāktu līdz atziņai, ka neradīt ir gandrīz tas pats, kas radīt. Šī pārliecība ir kā virsuzdevums manu darbu tapšanas procesā," pie šīs atziņas ir nonācis japāņu tēlnieks Niši Masaki. Viņa veidotā instalācija RE: BALTIC izstādei Rīgā ietver sevī vēstījumu, kuram raksturīgi vairāki asociatīvi slāņi - par karu un mieru, par mākslu un dabu, par dzīvību un nāvi. Izstādes ideja balstās uz pārdomām par Austrumu un Rietumu kultūru mijiedarbībām, savstarpējām sakarībām, abām kultūrām ir savi simboli un tēli, kuri iedvesmo vai vajā; tādi, kurus turpina pielūgt, un tādi, no kuriem gribētos atbrīvoties.
	Latvijas Dabas muzejā 3. jūnijā atklās izstādi Vasaras raibumi un Kaktusu un orhideju izstādi. Vasaras raibumi ir tautas lietišķās mākslas studijas Draudzība 45 gadu jubilejas izstāde, kurā varēs apskatīt dažādus daiļamatu meistaru darinājumus - pinumus, adījumus, tamborējumus, izšuvumus u.c. 
	Otrā izstādē, kas veidota sadarbībā ar Novadu zinību centra Vecrīga kaktusu audzētāju sekciju, būs apskatāmi vairāki simti kaktusu sugu un vairāk nekā 20 šķirņu orhidejas. Turklāt lielākā daļa no izstādītajiem kaktusiem būs ziedoši. Pirmo reizi izstādē tiks demonstrēts kaktuss - geohintonija (Geohintonia mexicana). Šā kaktusa augšanas areāls ir tikai 25m2 (!) kalna nogāzē Meksikā.
	Izstāžu zālē Arsenāls 4. jūnijā atklās tēlniecības kvadriennāles Eiropas telpa mūsdienu tēlniecības darbu izstādi. Izstāde fokusē uzmanību uz Eiropas ģeopolitiskās telpas izmaiņām, izvēloties divus būtiskākos politiskos aktus pēckara Eiropas vēsturē. 1950. gada 9. maijā (tagad šis datums tiek atzīmēts kā Eiropas diena) tika parakstīta Šūmaņa deklarācija, kas bija pamats Eiropas Savienības izveidošanai. 2004. gadā pirmās Austrumeiropas valstis iestājās Eiropas Savienībā - tātad reālā Eiropas telpa paplašinās. Izstādē būs ieraugāma ne tikai pēdējos četros gados radītā laikmetīgā māksla, bet arī tēlniecība, kas katrā no 25 valstīm, kuru pārstāvji piedalās kvadriennālē, ir nozīmīga 20. gs. 50. gadu kontekstā.
	Cēsu izstāžu namā 4. jūnijā atklās tēva un meitas kopīgu gleznu izstādi - Lauras un Jāzepa Pīgožņu izstādi. 
	Divas paaudzes, divi atšķirīgi rokraksti un intereses glezniecībā. Iespēja salīdzināt un tomēr atrast kopīgo un ģimenei raksturīgo.
	Cesvainē 5. jūnijā un 9. jūnijā Rīgā, Jēkaba kazarmās, atklās foto izstādi Cesvaines multi-dimensijas. Izstādē būs aplūkojami sešu Latvijas fotogrāfu - Jura Kalniņa (Fotocentrs), Mārtiņa Lablaika, Raimo Lielbrieža, Didža Kadaka, Didža Grodza un Iva Zennes - darbi, kas tapuši maija vidū notikušā fotoplenēra laikā. Katram māksliniekam ir savs, unikāls Cesvaines redzējums, kas kopā veido daudzšķautņainu, kolorītu un multidimensionālu Cesvaines tēlu.
	Kinoteātra Rīga foajē apskatāma izstāde Mikipeles pasaule. 1920. gadu beigās V. Disneja filmu studijā radītā Mikipele ir senākais, atraktīvākais, neapšaubāmi populārākais animācijas tēls pasaulē un pirmais, kuram Latvijā tiek veltīta īpaša izstāde. Apskatāmi Mikipeles personību dokumentējoši priekšmeti - 1930. gados Francijā ražota Mikipeles lelle, zīmējums no filmas Mickey Rival (1936) ar Mikipeles draudzeni Minniju, filmu oriģinālplakāti no ASV, Argentīnas, Beļģijas, Itālijas un komiksu žurnāli. 1942. gadā ražotā puzlē sastopam Mikipeles draugus - Donaldu Daku, Sprukstu un citus.
	Ogres Vēstures un mākslas muzejā skatāma Agra Sāra gleznu izstāde. Agris Sārs (1959) ir Madonas rajona Kusas pamatskolas direktors, kuram glezniecība ir ne tikai viens no brīvā laika piepildīšanas veidiem, bet arī ikdiena - līdztekus direktora darbam mākslinieks vada arī Madonas rajona vizuālās mākslas skolotāju metodisko apvienību. 
	VEF Kultūras pilī vēl tikai līdz 2. jūnijam skatāmi Jelgavas Ģintermuižas slimnīcas pacientu un viņu vizuālās mākslas terapijas pasniedzējas Indras Grasbergas darbi. Pacienti darbos atklājuši visdažādākās sajūtas, līdz ar to izstādē vērojami gan abstrakti sajūtu zīmējumi, gan portreti, gan ainavas. Indra Grasberga savos tematiskajos gleznojumos rāda problēmas, ar kurām nākas saskarties viņas pacientiem.
Citas ziņas
Latvijā 40 000 narkomānu
LETA  06/01/04     Latvijā ir apmēram 40 000 narkomānu, liecina Narkoloģijas valsts aģentūras ārsta narkologa Guntara Oša aprēķini. Lai arī oficiālie Narkoloģijas valsts aģentūras dati liecina, ka Latvijā 2003. gada beigās bija reģistrēti 2823 pacienti ar narkotisko un psihotropo vielu atkarību, reālais narkomānu skaits ir vismaz 16 reizes lielāks, apgalvoja Osis. "Oficiālā statistika ir tikai aisberga virsējā daļa," uzskata narkologs. Osis informēja, ka ik gadu Latvijā no narkotiku lietošanas mirst 130 - 140 cilvēku. Narkologs arī informēja: jo ilgāks ir narkotiku lietošanas laiks, jo mazāka ir cilvēka iespēja izārstēties. Statistika par situāciju pasaulē liecina, ka tikai 2% - 4% narkomānu izārstējas un nelieto narkotikas vismaz piecus vai vairāk gadus.
30% Latvijas bērnu cieš no 
emocionālas vai fiziskas vardarbības 
LETA  06/01/04     Latvijā 30% bērnu vecumā no 11 līdz 16 gadiem cieš no emocionālas, fiziskas vai seksuālas vardarbības ģimenē, liecina centra pret vardarbību "Dardedze" veiktais pētījums. 
	26% no aptaujātiem Latvijas skolu bērniem norādījuši, ka cieš no emocionālas vardarbības, 14,5% - no fiziskas vardarbības, bet 6,5% - no seksuālas vardarbības ģimenē. Pētījumā konstatēts, ka nereti emocionālā un fiziskā vardarbība pārklājas. 
	Salīdzinot 5. un 9.klašu audzēkņu atbildes, secināts, ka 9.klases audzēkņi vairāk cieš no vardarbības, īpaši daudz jeb 53% meiteņu norādījušas, ka ģimenē cieš no emocionālas vardarbības. Kā uzskata pētījuma autori, 9.klases meitenes ir lielākā riska grupa, viņas arī visbiežāk (14,1%) norādījušas, ka cieš no seksuālas vardarbības. 
	Pētījuma autori norāda, ka galvenie vardarbību veicinošie apstākļi ir vecāku pārmērīga alkohola lietošana un ģimenes materiālie apstākļi. Jo zemāka ģimenes labklājība, jo biežāk bērni norādījuši, ka pārcietuši fizisko vardarbību. 
	Vardarbību veicina arī vecāku dusmas vai depresija, sociālā izolācija, jo trūkst radu un draugu atbalsta, kā arī vecāku bērnībā piedzīvotā vardarbība ģimenē. 
	Kā atzīst pētījuma autori, situācija pēdējos gados ir nedaudz uzlabojusies. Līdzīgā 1998.gadā veiktajā pētījumā 29% skolēnu bija norādījuši, ka cieš no emocionālas, 17% no fiziskas, bet 33% no emocionālas vai fiziskas vardarbības ģimenē. Situācijas uzlabošanos pētījuma autori skaidro ar sabiedrības lielāku informētību - arvien vairāk parādās informācija, kā izmantot nevardarbīgas audzināšanas metodes un kā veicināt pozitīvas attiecības starp vecākiem un bērniem. 
	Pētījumā aptaujāti 850 Latvijas skolu bērni, tāpēc aptaujā nav iekļauti bērni, kas skolu neapmeklē vispār vai uz to dodas ļoti reti. 
	Kā norāda pētījuma autori, lai veicinātu pozitīvas bērnu un vecāku attiecības, vairāk jāinformē sabiedrība par pozitīvu audzināšanas pieeju, jāpapildina literatūra par bērnu audzināšanu, jāizstrādā mācību programmas vecākiem par bērnu audzināšanu un jānodrošina sociālais atbalsts ģimenēm. 
	Nepieciešams vairāk informēt bērnus par viņu tiesībām būt pasargātiem no vardarbības un par to, kur meklēt palīdzību. Svarīgi arī pieaugušajiem apzināties, ka par vardarbību pret bērnu ir jāziņo tiesībsargājošām institūcijām. Nepieciešams nodrošināt alkoholiķu un narkotimānu rehabilitācijas iespējas, sniegt psiholoģisku palīdzību bērniem un vecākiem, kā arī attīstīt rehabilitācijas iespējas vardarbīgajiem vecākiem. 
	Pētījumu izstrādājis centrs pret vardarbību "Dardedze" ar Bērnu un ģimenes lietu ministrijas atbalstu. 
Paraksta līgumu par 
zemes nomu halles celtniecībai
LETA  06/01/04    Otrdien parakstīts trīspusējais līgums starp SIA "Multihalle", SIA "Merks" un Rīgas domi par zemes nomu 2006.gada pasaules hokeja čempionātam nepieciešamās daudzfunkcionālās halles celtniecībai. 
	Būvfirmas "Merks" ģenerāldirektors Ivars Geidāns pastāstīja, ka nomas līgums paredz visas tās normas, kuras ir pieņēmusi Rīgas dome lēmumā par zemes iznomāšanu. Tostarp ir paredzēts līgumsods un tas, ka "Merks" atpirks Skanstes ielas teritorijā rezervētos zemes gabalus. 
	Geidāns pastāstīja, ka jau trešdien uzņēmums plāno vērsties būvvaldē ar lūgumu atļaut atsākt pāļu dzīšanu, bet nākamnedēļ iecerēts iesniegt būvvaldē tehnisko projektu nulles cikla būvniecībai. 
'Delna' jaunos žurnālistus 
izglītos pretkorupcijas jomā
LETA  06/01/04    Lai veicinātu pilsoniskas un aktīvas sabiedrības veidošanos Latvijā, no 28.jūnija līdz 30. jūnijam sabiedrība par atklātību "Delna" organizē mācības Latvijas jaunajiem žurnālistiem pretkorupcijas jomā. 
	"Delnas" pārstāve Sanita Rībena informēja, ka "Jauno žurnālistu skola" tiek rīkota ar Eiropas Savienības PHARE programmas finansiālu atbalstu. Mērķis ir izglītot jaunos un aktīvos Latvijas žurnālistus, sniedzot viņiem zināšanas par korupcijas izpausmēm un pētniecisko žurnālistiku. 
	"Jauno žurnālistu skolā" tiek aicināti pieteikties jaunieši vecumā no 17 līdz 21 gadam ar vienu līdz divu gadu pieredzi žurnālistikā. Ar "Jauno žurnālistu skolas" dalībniekiem "Delna" plāno ilgtermiņa sadarbību, piemēram, publicējot viņu darbus "Delnas" izdevumos, kā arī piedāvājot tos publicēšanai citos nacionālajos un reģionālajos laikrakstos, arī interneta portālos "Delfi" un "politika.lv". 
	"Jauno žurnālistu skolā" būs gan teorētiskas, gan praktiskas nodarbības. Tās vadīs korupcijas novēršanas un apkarošanas eksperti, kā arī pieredzējuši žurnālisti. Jaunieši dosies studiju vizītē un tiksies ar sabiedrībā nozīmīgām personām. 
	Lai izvēlētos pēc iespējas perspektīvākus potenciālos sadarbības partnerus, tiks veikta dalībnieku atlase. Vērtējot kandidātus, priekšroka tiks dota jauniešiem, kuriem ir bijušas publikācijas, kā arī tiks ņemtā vērā dalībnieku motivācija. 
	Pieteikt savu dalību skolai var līdz 15.jūnijam, nogādājot aizpildītu anketu un publikāciju kopijas "Delnas" birojā Rīgā, Ģertrūdes ielā 34-5. Dalības anketa ir "Delnas" mājas lapā "www.delna.lv". 
Zina, kur balsot
LETA  06/02/04    90% vēlētāju zina, kurā vēlēšanu iecirknī viņi ir reģistrēti Eiroparlamenta vēlēšanām, kas notiks 12. jūnijā, liecina Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) sadarbībā ar sabiedriskās domas un pētījumu centru SKDS maijā veiktā aptauja. Kā informēja CVK priekšsēdētāja palīdze Kristīne Bērziņa, to, kurā vēlēšanu iecirknī jābalso Eiroparlamenta vēlēšanās, maijā nezināja 8% aptaujāto, bet vēl 2% nevēlējās atbildēt uz šo jautājumu. Visbiežāk to, kur atrodas viņu vēlēšanu iecirknis, nezina vēlētāji, kuri uzsver, ka vēlēšanās nepiedalīsies. Savukārt no vēlētājiem, kuri atzina, ka vēlēšanās noteikti piedalīsies, to, uz kuru vēlēšanu iecirkni jādodas balsot, zināja 96% aptaujāto. Eiroparlamenta vēlēšanās būs jauna vēlētāju reģistrācijas kārtība - katrs vēlētājs ir reģistrēts noteiktā vēlēšanu iecirknī, uz kuru balsot jādodas arī vēlēšanu dienā 12. jūnijā vai iepriekšējās balsošanas dienās - 9., 10. un 11. jūnijā.
Skolēni pārslogoti
LETA  06/02/04    Salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm Latvijas pamatskolās mācību gads ir īss, taču mācību saturs ir pārsātināts un pārlieku intensīvs, tādējādi radot skolēnos spriedzi, šodien tika secināts Saeimas bērnu tiesību aizsardzības apakškomisijas sēdē par bērnu slodzi skolās. Kā deputātus informēja Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) Vispārējās izglītības departamenta izglītības attīstības nodaļas vadītājs Edgars Grīnis, skolēnu pārslodzi pamatskolu klasēs radot mācību saturs un metodika, nevis stundu daudzums. Pēc viņa teiktā, Latvijā mācību laiks 1.- 9. klasēs ir 5569 astronomiskās stundas gadā. Salīdzinot ar citām Eiropas valstīm, šis ir gandrīz pats zemākais rādītājs. Francijā, piemēram, pamatskolās mācības notiek 8478 stundas gadā. Tomēr Latvijā mācību stundas ir ļoti intensīvas, turklāt mājasdarbu veikšanai ieplānotas sešas stundas nedēļā, sacīja IZM pārstāvis. Izglītības valsts inspekcijas vadītājs Zigfrīds Grinpauks savukārt norādīja, ka ap 20% mācību laika tiek zaudēts dažādu ārpusklases pasākumu vai skolotāju slimību dēļ, kas vēl vairāk intensificē mācību apjomu. Turklāt skolēni mācību gaitās ir pārāk mazkustīgi, jo nepietiekama uzmanība veltīta sporta un fizkultūras nodarbībām.