K a s   j a u n s	
Nr. 348:   2004.g. 13.- 19.maijs	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Savienībā
Tautai sirds nesilst mīlestībā pret ES 
NRA  05/13/04     Aprīlī 40,5% aptaujāto uzskatīja, ka Latvijas dalība Eiropas Savienībā nav "ne laba, ne slikta". Latvijas dalību ES par "labu" atzinuši 26,5%, par "sliktu" -23,4%. 9,6% aptaujas dalībnieku nepauda konkrētu nostāju šajā jautājumā, liecina pētījumu centra SKDS aprīlī, īsi pirms valsts pievienošanās ES, veiktā aptauja.
	Neitrālu attieksmi pret Latvijas dalību ES biežāk pauduši iedzīvotāji vecumā no 25 līdz 39 gadiem - Kurzemē, Zemgalē un Latgalē dzīvojošie.
	Latvijas dalību ES par "labu" biežāk atzinuši iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 24 gadiem, respondenti ar augstāko izglītību, latvieši, kā arī Vidzemē, Kurzemē un lauku apvidos dzīvojošie.
	To, ka Latvijas dalība ES ir "slikta", biežāk norādījuši iedzīvotāji bez Latvijas pilsonības, cittautieši, rīdzinieki.
	Skepse pret ES pēdējā laikā ir ņēmusies spēkā. To apliecina arī atbildes uz tradicionālo jautājumu par balsojumu referendumā. Ja referendums par Latvijas dalību ES būtu noticis aprīlī, par Latvijas iestāšanos ES balsotu 43,0% (martā 45,3%) aptaujas dalībnieku, savukārt pret balsotu 42,3% (martā 40,5%) aptaujāto Latvijas iedzīvotāju. Šajā jautājumā konkrētu viedokli nepauda 14,7% (martā 14,2%) respondentu.
Latvija Eiropā - ar vāju izglītību 
Diena  05/13/04     Latvijā ir salīdzinoši maz jauniešu ar vidējo izglītību, bet daudz tādu, kuri skološanos agri - pēc pamatizglītības - pamet un kuriem ir vājas zināšanas lasītprasmē, matemātikā, dabaszinātnēs. Jaunākais Eiropas Savienības (ES) jauno un veco dalībvalstu izglītības jomas izvērtējums atklāj, ka Latvijas radītāji jomās, kuras pērn Eiropas Padome izvirzīja par ES mērķiem līdz 2010.gadam, ir vieni no zemākajiem. Izglītības un zinātnes ministrijā (IZM) stāvoklis esot apzināts un iespēju robežās tiks risināts, sacīja valsts sekretāra pienākumu pildītājs Valdis Egle. 
	Latvijā ir 71,2% jauniešu (22 gadu vecumā) ar vidējo izglītību, un tas ir zemākais rādītājs starp jaunajām ES valstīm, kā arī teju par četriem procentiem zemāks nekā ES vidēji. Zemāks par Latviju vidējo izglītību ieguvušo skaits ir tikai Portugālē (44,9%), Spānijā (66,6%) un Dānijā (66,8%). Tādējādi likumsakarīgi Latvijai ir arī viens no sliktākajiem rādītājiem agri skolu atstājušo ziņā - tādu ir 19,5%. Eiropas Komisijas (EK) apkopotie dati rāda, ka vēl sliktāka situācija ir tikai Spānijā, Itālijā, Portugālē. Arī šajās valstīs piektā daļa jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem ieguvuši tikai pamatizglītību un nemācās tālāk.
	Šogad janvārī EK publiskotais dokuments jauno un veco dalībvalstu izglītības jomu analizē, balstoties uz 2003.gadā Lisabonā izvirzītajiem Eiropas mērķiem līdz 2010.gadam.
	Izglītības un apmācības jomā tādi ir pieci: vismaz 85% 22 gadus veco jauniešu ar vidējo izglītību, mazāk nekā 10% agri skolu atstājušo, vājo lasītpratēju skaits samazinājies vismaz līdz 20%, eksakto studiju absolventu skaits pieaudzis vismaz par 15%, vismaz 12,5% dalībnieku mūžizglītībā. Dokumentā valstu izglītības rādītāji analizēti pēc īpašas 29 indikatoru sistēmas un pārsvarā izmantoti 2000.-2002.gada statistiskie dati.
	Vieni no zemākajiem rādītājiem Latvijai ir arī pārējos Lisabonas stratēģijas izvirzītajos punktos, izņemot vidēji attīstītu mūžizglītības jomu. Trešdaļa 15 gadus veco skolēnu lasītprasmē spējuši sasniegt vien zemāko līmeni vai nav sasnieguši pat to, kas atklājās jau 2002.gadā, kad tika publiskoti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas pirmā pētījuma (2000.gads) rezultāti. Šis ir trešais zemākais rādītājs ES. Pašā lejasgalā Latvija ir arī pēc matemātikas, dabaszinātņu, tehnoloģiju nozares grādu ieguvušo skaita - 16,3%. Igaunijā tie ir 21,3%, Lietuvā - 26,6%, visaugstākais rādītājs ir Somijā - 36,8%.
	Latvijā EK jaunāko izglītības procesu analīzi izpētījis retais. "Kurš tad no Lisabonas ir uzdevis sekot procentiem par skolu beidzējiem vai skolu absolventiem, vai ko? Tur tie principi ir vispārīgi!" mazliet pikts ir IZM valsts sekretāra pienākumu pildītājs V.Egle, lūgts raksturot Latvijas rādītājus. Gan viņš, gan Latvijas Nacionālās observatorijas direktore, eksperte Baiba Ramiņa atzīst - problēmas ir, bet kopumā situācija tomēr neesot dramatiska. "Zemākie mēs esam tikai valsts attieksmē pret zinātni, inovācijām un pētniecību," uzskata ierēdnis. Savukārt B.Ramiņa atzīst satraukumu par lielo agri skolu atstājušo skaitu.
	Viens no risinājumiem, kā palielināt vidējās izglītības ieguvēju skaitu, līdz ar to motivēt jauniešus mācīties arī pēc obligātās pamatizglītības, būtu paplašināt vidējās profesionālās izglītības ieguves iespējas, uzskata IZM Vispārējās izglītības departamenta direktors Guntis Vasiļevskis. Savukārt V.Egle uzsver, ka jārosina dabaszinātņu un inženierzinātņu studiju programmu attīstība. "Jau tagad esam panākuši, ka 34% valsts budžeta vietu aiziet tieši šim," - tā V.Egle. Tiesa, kā vairākkārt norādījis Rīgas Tehniskās universitātes rektors Ivars Knēts, pašreizējā budžeta pārdale problēmu neatrisinās, nepieciešams gan papildu finansējums, gan nopietna profesionālās orientācijas sistēma. Cerība nākotnei ir arī pēdējā starptautiskajā lasītprasmes pētījumā (notika 2001.gadā, publiskots pērn) 4.klasēs Latvijas rādītais sniegums - 35 Eiropas valstu grupā piektā vieta. 
Lujāns paredz Latvijas tuvināšanos 
ES dzīves līmenim jau tuvākajos gados
BNS  05/13/04     Ekonomikas ministrs Juris Lujāns uzskata, ka Latvijai jau nākamajos trijos četros gados ir lielas iespējas tuvināties līdzšinējo Eiropas Savienības (ES) valstu dzīves līmenim, pavēstīja ministra padomniece Iveta Balode. 
	"To sekmēs tā saukto ES seniorvalstu biznesa intereses - investīciju un ražotņu virzīšana Baltijas virzienā, kur Latvija tiek uzskatīta par centru. Mēs nedrīkstam nenovērtēt faktu, ka Latvija Lielbritānijā tiek uzskatīta par nopietnu partneri ekonomiskajā sadarbībā. Uzņēmējdarbības procesu aktivizēšanās dēļ rodas jaunas darba vietas, uzlabojas infrastruktūra un tiek sekmēta dažādu pakalpojumu izmantošana, tas viss kopumā palielina iedzīvotāju ienākumus un ceļ labklājību," sacīja Lujāns pēc dalības jauno ES dalībvalstu ekonomikas un finanšu ministru diskusijā, kuru Lielbritānijā rīkoja Londonas lordmērs Roberts Finčs. 
	Uzrunā Lujāns uzsvēra, ka dalība ES un NATO Latvijai ir jaunas ēras sākums, kas vēl vairāk uzlabos valsts ekonomisko un investīciju vidi. Ministrs kā būtiskākās Latvijas priekšrocības minēja Latvijas ģeogrāfisko atrašanās vietu, attīstītu telekomunikāciju un transporta infrastruktūru, stabilu finanšu sektoru un ārvalstu investoriem labvēlīgus fiskālos nosacījumus. 
	Lujāns kopā ar Latvijas Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu pašlaik vizītē apmeklē Lielbritāniju. Ceturtdien Latvijas amatpersonas ieradīsies Velsā. 
Latvijā īsākais cilvēka mūža ilgums ES 
Diena  05/15/04     No Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm īsākais vidējais cilvēka mūža ilgums ir Baltijas valstīs, no kurām savukārt pēdējā vietā ir Latvija, liecina Londonas Ekonomikas skolas un Parīzes Veselības zinātņu institūta kopīgi veikts pētījums. Tas pierāda - ES paplašināšana gan ir likvidējusi Eiropas politisko sašķeltību, tomēr iedzīvotāju veselības un medicīniskās aprūpes līmeņu atšķirības pastāv vēl arvien, vēsta BNS.
	Vecajās dalībvalstīs cilvēku mūža ilgums ir vidēji 78,7 gadi, ES dalībvalstīs Centrāleiropā un Austrumeiropā 70-76 gadi. Tikai Kipra un Malta šajā ziņā apsteidz vecās dalībvalstis ar iedzīvotāju vidējo mūža ilgumu attiecīgi 79,4 un 78,9 gadi. Visīsākais mūžs ir Latvijas iedzīvotājiem - vidēji 70,1 gads, Igaunijā - 70,7 un Lietuvā - 71,7. Centrāleiropas iedzīvotājiem ir arī visīsākais vidējais mūža ilgums, kas nodzīvots ar labu veselību - 62,5 gadi salīdzinājumā ar 70,12 gadiem līdzšinējās 15 ES dalībvalstīs.
	Viens no atšķirību iemesliem ir sirds un asinsvadu slimību lielā izplatība jaunajās dalībvalstīs, ko veicina pārmērīga alkohola lietošana, taukiem bagātīgs uzturs un smēķēšana. Šī reģiona iedzīvotāju veselības statistika ir salīdzinoši bēdīga arī daudzo ceļu satiksmes negadījumu, pašnāvību un noziegumu dēļ. Jauns pārbaudījums ir tuberkulozes un HIV izplatība.
	Arī veselības aprūpes sistēmas ES jaunajā daļā nav salīdzināmas ar Rietumeiropas standartiem, teikts ziņojumā. Līdzekļu izlietojums veselības aprūpei svārstās no 5% iekšzemes kopprodukta jaunajās valstīs līdz 8,9% vecajās. Līdz ar Eiropas populācijas novecošanu paredzams, ka šie izdevumi strauji pieaugs.
Tiešajiem maksājumiem 
pieteikušies maz zemnieku 
Diena  05/18/04    Trīs dienas pirms pieteikšanās termiņa beigām uz Eiropas Savienības (ES) lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem reģistrējusies tikai aptuveni ceturtdaļa no 80 000 pretendentu, pie Lauku atbalsta dienesta (LAD) nodaļām visā Latvijā izveidojot lielākas vai mazākas rindas. 20 eiro (13 latu) par hektāru lauksaimniecībai izmantojamās zemes saņems tie, kuri līdz 20.maijam būs aizpildījuši pieteikumus kādā no LAD filiālēm vai nosūtījuši tos vēstulē. "Pasta zīmogam jābūt datētam ar 20.maiju," atgādina LAD pārstāve Vineta Jansone. Neņemot vērā saspringto situāciju, pieteikumu iesniegšanas termiņš pagarināts netiks.
	Kā pasivitātes iemeslu V.Jansone min cilvēku paradumu vienmēr visu darīt pēdējā brīdī. LAD ir darījis visu, lai informētu un konsultētu iedzīvotājus par iespēju pieteikties, un apgalvo, ka "aktīvāk ziņot vispār nav iespējams". 
	V.Jansone prognozē, ka nākamās trīs dienas LAD nodaļās būs pastiprināts apmeklētāju pieplūdums un kā līdz šim dienests strādās līdz pēdējam apmeklētājam. Šā brīža novērojumi arī liecinot, ka nebūt ne visās LAD filiālēs veidojas rindas.
	Lielai daļai zemnieku problēmas sagādā dokumentu aizpildīšana, kas liecina par konsultantu nepietiekamo darbu, aģentūrai LETA skaidro Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes sekretariāta vadītāja Rita Sīle. Viņa uzsver, ka tiešo maksājumu priekšreģistrācijai, kas notika pērn un kur pieteicās 80 tūkstoši zemnieku, atvēlētais laiks bijis lielāks nekā pašai reģistrācijai, veicinot sastrēgumus pieteikumu aizpildīšanā. Pēc R.Sīles rīcībā esošās informācijas, daudzas pieteikumam pievienotās lauku bloka kartes, kuras aizpildīt esot visgrūtāk, saņemtas par vēlu un dažas no tām ir neprecīzas.
	Tie, kas tiešajiem maksājumiem reģistrēsies pēc 21.maija, par katru nokavēto dienu zaudēs vienu procentu no apjoma, atgādina V.Jansone. 
PVO Latviju rāda kā vienu no slimākajām ES 
Diena  05/19/04     Gandrīz 8 reizes augstāka saslimstība ar tuberkulozi nekā līdzšinējās 15 ES dalībvalstīs, ievērojami augstāka mirstība no sirds un asinsvadu slimībām, audzējiem, infekcijas slimībām, nepietiekama vakcinācija pret difteriju - tie ir tikai daži no Pasaules Veselības organizācijas (PVO) izdevumā 10 lietas, kas jāzina par veselību 10 jaunajās ES dalībvalstīs uzskaitītajiem faktiem, kas Latviju parāda kā vienu no "slimākajām" vietām ES. PVO uzsver - ne tikai ES, bet arī jauno dalībvalstu vidū Latvija veselības aprūpei tērē vismazāk valsts līdzekļu.
	Izdevumā dati par demogrāfiju, saslimstību, tēriņiem veselības aprūpei un sistēmas reformām Latvijā, Lietuvā, Igaunijā un pārējās jaunajās ES dalībvalstīs salīdzināti ar situāciju 15 vecajās ES valstīs (ES-15). Līdzīgi kā citos pētījumos, arī PVO izdevumā Latvija izceļas ar skumju statistiku - zemu dzimstību, īsāko cilvēka mūža ilgumu, augstāku saslimstību.
	Tāpat kā pārējās Baltijas valstīs, Latvijā uztraucoša ir HIV un AIDS izplatība - 2002.gadā reģistrēti 23 jauni inficēšanās gadījumi uz 100 000 iedzīvotāju, ES-15 - tikai četri gadījumi uz 100 000. Dramatiska ir HIV un AIDS izvēršanās narkomānu vidū, minēts izdevumā. Latvijā ir arī augstāka mirstība no smēķēšanas izraisītām kaitēm, bet no alkohola lietošanas sekām Latvijā mirst trīsreiz biežāk nekā līdzšinējās ES dalībvalstīs. Pēc PVO datiem, 2001.gadā Latvijā katrs pieaugušais patērējis vidēji 7,7 litrus spirta, kas ir mazāk nekā 9,2 litri ES-15, tomēr faktiski alkohola patēriņš Latvijā sasniedzot 14,2 litrus uz pieaugušo.
	Salīdzinājumā ar ES-15 Latvijā cilvēki mazāk slimo un mirst no elpošanas ceļu slimībām. Zemāka ir zīdaiņu mirstība - Latvijā 0,3 nāves gadījumi uz 1000 dzīvi dzimušajiem, vecajā Eiropā - vidēji 4,7 uz 1000. 
Latvijā pēdējos četros gados privāti praktizējošo ārstu skaits trīskāršojies, tomēr tikai 6% ārstniecības iestāžu nav valsts vai pašvaldību institūcijas. Aptiekas turpretī visas ir privāto apsaimniekotāju rokās. Valstī ir salīdzinoši maz ārstu un medicīnas māsu, tādēļ ir svarīgi panākt personāla saglabāšanu, uzsver PVO. Turpinoties slimnīcu reformai, ārstniecības iestāžu skaits mazinājies, tomēr PVO joprojām to vērtē kā pārāk lielu.
Konstitūcijas sarunās 
lēmumus atliek uz beigām 
Diena  05/19/04    Paredzams, ka, neraugoties uz vairāku mazo valstu iebildumiem, ES komisāru skaits tomēr tiks samazināts, taču arī pēc otrdienas ārlietu ministru sanāksmes atklāts palicis jautājums - kad un par cik. Virkne mazo valstu, arī Latvija, otrdien vienojās, ka EK nākotne nav izlemjama atrauti no pārējiem svarīgākajiem jautājumiem, un tas arvien ticamāku padara diplomātu prognozi, ka konstitūcijas likteni noteiks valstu vadītāju vēlme vienoties pēdējā brīdī līderu sanāksmē jūnijā. 
	Īrijas prezidentūra bija paredzējusi jau otrdien panākt vienošanos par EK nākotni. "Ir lēmums, ka Komisija jāsamazina," pēc sanāksmes sacīja Īrijas ārlietu ministrs Braiens Kovens, taču otrais mērķis tā arī palika nesasniegts. Virkne mazo valstu, arī Latvija, norādīja, ka par komisāru skaitu pēc 2014.gada (piemēram, 15 vai 18) un viņu rotācijas modeli jālemj kontekstā ar citiem ES strīdīgākajiem jautājumiem, kas līdz šim galdā nav celti. "Vadošais viedoklis ir, ka jautājums jāizlemj jau tagad," anonīmi par sanāksmē dzirdēto sacīja kāda amatpersona, tādējādi mazinot Latvijas izredzes panākt komisāru skaita izlemšanu tikai 2013.gadā. 
	Redzot, ka sarunas nerit tik raiti, kā plānots, nolemts jau nākamnedēļ rīkot vēl vienu ministru sanāksmi, kurā Īrijai sola piedāvāt konkrētākus priekšlikumus par EK samazināšanu. 
	Līdzīgus iebildumus raisīja otrs svarīgais dienaskārtības jautājums - jomas, kurās jāizlemj ar kvalificēto vairākumu. Kopējā nostāja esot, ka veto iespējām jābūt pēc iespējas retākām, taču galvenokārt Lielbritānijas prasību dēļ par precīzu tekstu vienoties vēl nav iespējams. Kā norādīja Ārlietu ministrijas pārstāvji, Latvijai ir svarīga funkcionētspējīga ES, tāpēc tā atbalsta vairākuma balsošanu pēc iespējas vairāk jomās. Divās Latvijai svarīgajās jomās - nodokļos un sociālajā aizsardzībā vienbalsību prasa arī citi, un nav gaidāms, ka konstitūcijā varētu būt citāds formulējums. 
	Starp Latvijai būtiskajām prasībām ir arī minimālā deputātu skaita palielināšana Eiropas Parlamentā, taču šajā jautājumā tiek prognozēts mazajām valstīm labvēlīgs lēmums. Ar lielāko nepacietību starpvaldību konferences dalībnieki gaida Īrijas priekšlikumu par valstu balsu sadalījumu ES Padomē, kā dēļ vienošanās par konstitūcijas tekstu netika panākta jau pērn. Latvija ir atbalstījusi kvalificēto vairākumu, kad lēmums ir pieņemts, ja par balso 50% valstu, pārstāvot 50% vai 60% valsts iedzīvotāju, taču Polija joprojām nav pateikusi, ka varētu piekrist šādam modelim, kas apmierina absolūto vairākumu. Polijas ārlietu ministrs Vladimirs Čimoševičs presei sacīja, ka nav saņēmis atbildes uz saviem piedāvājumiem, tāpēc viņš derības par veiksmīgu konstitūcijas pabeigšanu jūnijā neslēgtu. B.Kovens gan apgalvoja, ka viņa optimisms par rezultātu nav mazinājies, taču neatklāja, kad prezidentūra nāks klajā ar konkrētiem piedāvājumiem atlikušajās jomās. Līdz valstu līderu sanāksmei 17. un 18.jūnijā vēl plānotas divas ministru sanāksmes.

Eiroparlamenta vēlēšanas
Eiroparlamenta deputātu kandidāti 
informē par saistību ar "čeku" un "kompartiju" 
LETA  05/15/04      Vairāki deputātu kandidāti, kas startē Eiroparlamenta vēlēšanās, atbilstoši likumam ir informējuši Centrālo vēlēšanu komisiju un līdz ar to arī vēlētājus par savu saistību ar Valsts drošības komiteju un "kompartiju".
	Eiroparlamenta vēlēšanu likums uzliek par pienākumu deputāta kandidātam iesniegt CVK personīgi parakstītu informāciju par to, vai viņš "ir vai ir bijis PSRS, Latvijas PSR vai ārvalstu valsts drošības dienestu, izlūkdienestu vai pretizlūkošanas dienestu štata darbinieks, vai viņš ir vai nav sadarbojies ar PSRS vai Latvijas PSR valsts drošības dienestiem, izlūkdienestiem vai pretizlūkošanas dienestiem kā šo dienestu ārštata darbinieks, aģents, rezidents vai konspiratīvā dzīvokļa turētājs".
	Deputātu kandidātam ir arī jāinformē, "vai pēc 1991.gada 13.janvāra viņš ir vai nav darbojies PSKP (LKP), Latvijas PSR Darbaļaužu internacionālajā frontē, Darba kolektīvu apvienotajā padomē, Kara un darba veterānu organizācijā, Vislatvijas Sabiedrības glābšanas komitejā vai tās reģionālajās komitejās".
	Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) sarakstā Juris Bojārs ir paziņojis, ka ir bijis PSRS, Latvijas PSR vai ārvalstu valsts drošības dienestu, izlūkdienestu vai pretizlūkošanas dienestu štata darbinieks.
	Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) sarakstā tādu deputātu kandidātu ir vairāk. Filips Stroganovs un Fridijs Bokišs ir informējuši, ka pēc 1991.gada 13.janvāra ir darbojušies PSKP (LKP), Latvijas PSR Darbaļaužu internacionālajā frontē, Darba kolektīvu apvienotajā padomē, Kara un darba veterānu organizācijā, Vislatvijas Sabiedrības glābšanas komitejā vai tās reģionālajās komitejās, bet Juris Ābeltiņš ir apliecinājis, ka bijis PSRS, Latvijas PSR vai ārvalstu valsts drošības dienestu, izlūkdienestu vai pretizlūkošanas dienestu štata darbinieks.
	Tatjana Ždanoka, kas Eiroparlamenta vēlēšanās startē politisko organizāciju "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" sarakstā, ir informējusi, ka pēc 1991.gada 13.janvāra ir darbojusies PSKP (LKP), Latvijas PSR Darbaļaužu internacionālajā frontē, Darba kolektīvu apvienotajā padomē, Kara un darba veterānu organizācijā, Vislatvijas Sabiedrības glābšanas komitejā vai tās reģionālajās komitejās.
	Savu sadarbību ar PSRS vai Latvijas PSR valsts drošības dienestiem, izlūkdienestiem vai pretizlūkošanas dienestiem kā šo dienestu ārštata darbinieks, aģents, rezidents vai konspiratīvā dzīvokļa turētājs ir atzinis "Latvijas ceļa" Eiroparlamenta deputāta kandidāts Georgs Andrejevs.
	Pretēji tiesas spriedumam Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas deputāta kandidāts Eiroparlamenta vēlēšanās Jānis Ādamsons Centrālajai vēlēšanu komisijai iesniegtajos dokumentos nav norādījis, ka viņš ir bijis VDK štata darbinieks. 
Var salīdzināt viedokļus 
ar EP vēlēšanu kandidātiem 
NRA  05/18/04     Paužot savu nostāju par dažādām sabiedrībā, medijos, politikā aktualizētām tēmām, ikvienam interesentam pirms Eiroparlamenta (EP) vēlēšanām portālā www.politika.lv piedāvāta iespēja salīdzināt savas atbildes ar EP startējošo deviņu populārāko partiju vadošo kandidātu viedokļiem. 
	Apkopojot atbildes uz 17 jautājumiem, datorprogramma nepiedāvā vienu vēlētājam atbilstošāko partiju, par ko balsot, bet parāda vēlētāja atrašanos attieksmju skalā salīdzinājumā ar partiju pozīciju, ko veido to sarakstu pirmo piecu kandidātu atbilžu vidējais rezultāts. Atbildes sagrupētas trīs tēmās, vērtējot attieksmi pret tradicionālismu (piemēram, reliģisko konfesiju, ģimenes lomu, homoseksuālām laulībām), politisko aktīvismu (medijos aktualizētās tēmas) un pārnacionālismu (nepilsoņu jautājumi, attieksme pret vēsturi, ideoloģiju, nacionālām interesēm).
Visvairāk tērēsies konservatīvie
BNS  05/18/04     No piecām partijām, kas noteiktajā laikā Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojā (KNAB) iesniegušas paziņojumus par plānotajiem izdevumiem Eiroparlamenta vēlēšanām, vislielākos tēriņus - 100 000 latu - plāno mazpazīstamā Konservatīvā partija. Otru lielāko summu - 75 000 latu - jūnijā paredzētajās vēlēšanās plāno tērēt pie varas esošā Tautas partija, savukārt trešajā vietā iecerēto izdevumu ziņā ierindojas Rīgas domē pie varas esošā Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP), kas Eiroparlamenta vēlēšanās nolēmusi tērēt 50 000 latu. Savukārt 30 000 latu Eiroparlamenta vēlēšanās grasās tērēt opozīcijā esošā partija "Jaunais laiks" ("JL").

Valdībā un partijās
Jaunsleinis redz apriņķus
Latvijas Avīze  05/13/04    Līdzšinējo 26 rajonu vietā Latvijā varētu izveidoties astoņas vai deviņas vēlētas otrā līmeņa pašvaldības jeb apriņķi, vakar Saeimas pieprasījumu komisijas sēdē sacīja Latvijas Pašvaldību savienības priekšsēdis Andris Jaunsleinis. 
	Apriņki varētu veidoties ap lielām pilsētām kā spēcīgām attīstības virzītājām. Savukārt lielāku jautājumu risināšana varētu palikt piecu plānošanas reģionu kompetencē. 
	A. Jaunsleinis uzskata, ka reforma nepieciešama, lai ātri izlīdzinātu milzīgās attšķirības reģionu attīstībā valstī. - Centralizēti to neizdosies izdarīt. Tādēļ jāveido tieši vēlētas otrā līmeņa pašvaldības. Kad reģionu pašvaldības būs spēcīgas, intelektuālā potenciāla ziņā pietiekami varošas, tās pa tiešo varēs strādāt ar struktūrfondiem. 
	Valstī kardināli jāizmaina funkciju sadalījums - valdībai vajadzēs rūpēties par mūsu interešu aizstāvību Briselē, bet daudzas lietas, ar ko pašlaik nodarbojas valdībā, būs iespējams nodot reģioniem. Tad mēs ātri panāksim valsts attīstību, - sacīja A. Jaunsleinis.
	A. Jaunsleinis man precizēja, ka reģioni, līdzi saņemot attiecīgu finansējumu, varētu pārņemt tādas funkcijas kā medicīnisko aprūpi, centralizētu Rīgā atstājot vien specifisko vai īpaši sarežģīto pakalpojumu sniegšanu, kā arī profesionālās izglītības sistēmu, pasažieru pārvadājumus, ceļus.
	Saeimas deputāts Dzintars Ābiķis gan pauda neizpratni, kāpēc Kurzeme būtu jādala Ventspils un Liepājas daļās. Viņaprāt, reģiona centrs varētu atrasties Kuldīgā, tā panākot straujāku tieši šīs mazpilsētas attīstību, jo abas lielās ostas pilsētas attīstās ļoti strauji neatkarīgi no tā, vai ir reģiona centri.
	Veidojot reģionus, ir jāvadās arī no reālās situācijas, kas izveidojusies pilsētu starpā, savukārt skaidroja A. Jaunsleinis. - Ja izveidosies apriņķis, kur divi centri savstarpēji cīnās par ietekmi, nenotiks reģiona attīstība. Liepāja un Ventspils ir konkurentes. Un līdzīga situācija var veidoties arī Latgalē. Nav noslēpums, ka savstarpējā konkurence pastāv arī Rēzeknei un Daugavpilij.
	A. Jaunsleinis uzsvēra, ka reģionu centrus nevar veidot mākslīgi, bet katrai pašvaldībai apriņķa modelī jāredz sava vieta. - Gan Ventspils, gan Liepāja nevar iztikt bez Kuldīgas kaut vai tūrisma attīstībā, - uzskata A. Jaunsleinis. 
	Apriņka pašvaldības varētu ievēlēt 2006. gadā kopā ar Saeimas vēlēšanām. Taču tās vajadzētu izveidot jau pēc pašvaldību vēlēšanām nākamā gadā martā, un tās līdz tiešajām vēlēšanām pārstāvētu vietējo pašvaldību vadītāji, sacīja A. Jaunsleinis.
	Saeimas deputātu Dzintaru Zaķi interesēja Latvijas Pašvaldību savienības vadītāja viedoklis par novadu veidošanas norisi: - Vai jaunā valdība Radzeviča kunga personā ir apturējusi administratīvi teritoriālo reformu valstī?
	A. Jaunsleinis uzskatīja, ka novadu veidošanu nav apturējis ne iepriekšējais pašvaldību lietu ministrs Ivars Gaters, ne pašreizējais Andrejs Radzevičs. Viņaprāt, reformu nobremzējusi likumdošana un neizšķiršanās par reformas finansiālo atbalstīšanu. Lai varētu notikt brīvprātīga jaunu novadu veidošanās, jāveic grozījumi administratīvi teritoriālās reformas likumā, jo pašlaik spēkā esošais likums paredzēja atļaut pašvaldībām brīvprātīgi apvienoties līdz gada sākumam.
	Tāpat A. Jaunsleinis solīja jau šonedēļ ar Finanšu ministriju pārrunāt pašvaldību iespējas palielināt kredītu ņemšanas apjomus, kas nepieciešams Eiropas Savienības naudas piesaistei. Pašlaik par vienlīdz nozīmīgām pašvaldības parādsaistībām tiek uzskatīti gan ņemtie kredīti, gan izsniegtie galvojumi. A. Jaunsleinis uzskata, ka formāli ierobežojumi nedrīkstētu kavēt naudas piesaisti attīstības projektiem.
Prezidentes teiktais izraisa 
polemiku par to, kas ir latvieši 
Diena  05/15/04     Mēģinājums atgādināt elektorātam par sevi pirms Eiroparlamenta vēlēšanām, pārpratums - tie ir daži vērtējumi par TSP priekšsēdētāja Jāņa Jurkāna atklāto vēstuli Valsts prezidentei, kurā viņš skarbi kritizē valsts galvas teikto par pilsonības ieguvējiem. "Viņiem ir jāpieņem, ka šī ir neatkarīga valsts, un jākļūst par latviešiem - krievu izcelsmes, bet latviešiem. Ja viņi grib būt krievi, lai brauc uz Krieviju," intervijā laikrakstam Argumenti i fakti sacījusi Vaira Vīķe-Freiberga. 
	Pēc J.Jurkāna domām, prezidentes teiktais esot nacionāls skandāls, ar to aizskarts pusmiljons cilvēku, kas nav latviešu izcelsmes. "Kāda vajadzība veidot politisku nāciju, iznīdējot krievu, ebreju, ukraiņu pazīmes, padarot par latviešiem? Vai jums ir tādas ķīmiskās tīrītavas metodoloģija?" raksta J.Jurkāns avīzē Čas, draudot, ka tas varot izraisīt spēcīgākus protestus nekā skolu reforma. J.Jurkāns ignorē faktu, ka Valsts prezidente to atkārto vismaz četrus gadus - pēdējoreiz pirms nedēļas jaunajiem pilsoņiem, sakot, ka līdz ar pilsonību viņi kļūst par latviešiem, jo cilvēku ar Latvijas pasi pasaule uztvers kā latvieti, bet tas nenozīmē atteikšanos no savām saknēm.
	2000.gadā Dienā viņa skaidroja, ka lingvistiski trūkst vārdu - ja uzrunā latviešus, tad neuzrunā krievus un pārējos, tāpēc viņa nolēmusi mainīt definīciju, proti, latvietis ir katrs, kas runā latviski, ir pilsonis un jūtas piederīgs. "Tā nav etniska piederība, bet valsts nozīmes piederība. Jautājums, kādas ir intereses to interpretēt citādi," teica viņas pārstāve Aiva Rozenberga, atsakoties iedziļināties J.Jurkāna "personiskajos nolūkos". 
	Problēma ir valodā, vienprātīgi ir Dienas aptaujātie speciālisti. "Latvietis" tiek izprasts gan pēc etniskās, gan pilsoniskās piederības, bet krieviski ir skaidra atšķirība starp "latiš" un "latvijec". "Politiskā terminoloģijā viss ir pareizi - es, piemēram, esmu etniskais krievs, bet sakarā ar pilsonību esmu latvietis. Mani ārzemju kolēģi brīnītos, ja es teiktu, ka neesmu latvietis. Bet tā ir problēma - ne tikai lingvistiska, bet arī politiska, jo daudziem krieviem nav problēmu būt latvijciem, bet latviešiem? Cilvēkam to var būt grūti saprast," saka Daugavpils universitātes mācībspēks Vladimirs Meņšikovs. Esot tikai viena recepte - skaidrot, ka etniski iedzīvotāji var būt dažādi, bet ir piederīgi vienai valstij, tātad latvieši.
	Etnologs Ilmārs Mežs norāda, ka tikai bijušajā PSRS un Austrumeiropā paralēli pilsonībai uzsver arī etnisko izcelsmi. Tomēr J.Jurkāna reakcija esot "mērķtiecīga vētra ūdens glāzē", ar kuras palīdzību viņš gribot uzdoties par cittautiešu aizstāvi. Arī I.Mežs problēmu redz terminoloģijā - nav jēdziena, kas ietver gan tautības, gan pilsonības aspektu. Uzrunājot cilvēkus par Latvijas pilsoņiem, tas šķiet atsvešināti un padomiski, tāpēc prezidente vadās pēc angļu valodas parauga, kurā ar vārdu "latvietis" pirmkārt izprot pilsonību. Taču viņš atzīst, ka tam varētu būt pretestība arī starp latviešiem, jo daļa par tādiem uzskata tikai tos, kas ieguvuši pilsonību no vecākiem, un neatbalsta naturalizāciju. "Viņiem nepatīk, ja nelatviešus un latviešus liek vienā maisā, jo viņus neuzskata par tādiem kā mēs un mūsu vecvecāki," skaidro etnologs. Esot grūti pārvarēt barjeru, ka krieviska izcelsme saistās nevis ar lielkrievu šovinismu vai draudiem, bet kultūras bagātību.
	Integrācijas ministrs Nils Muižnieks (LPP), kuru ievēlēja ar TSP balsīm, uzskata, ka J.Jurkāna polemika ir par terminoloģiju, taču esot īstais laiks sākt diskusiju, ko nozīmē būt latvietim. "Kā sauksim cilvēkus, kas jūtas piederīgi valstij, bet nav etniski latvieši?" jautā N.Muižnieks.
"JL" atsauc savus pārstāvjus 
no izmeklēšanas komisijas
BNS  05/15/04     Sekojot tēvzemiešu piemēram, arī partija "Jaunais laiks" ("JL") no parlamentārās izmeklēšanas komisijas Einara Repšes finansiālo darbību pārbaudei atsaukusi savus pārstāvjus. Par to informēja "JL" frakcijas sabiedrisko attiecību konsultante Ieva Zīberga. Šādi rīkoties frakcija nolēmusi, jo uzskata, ka parlamentārās izmeklēšanas komisijas "darbība ir tendencioza politisko konkurentu nomelnošana, šķērdējot valsts budžeta līdzekļus", ko, pēc "JL" domām, apliecinot nesen publiskotais Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja atzinums, kurā nav konstatētas interešu konflikta pazīmes Repšes finansiālajās darbībās. 
	Frakcijas "Jaunais laiks" priekšsēdētājs Krišjānis Kariņš piektdien nosūtījis vēstuli Saeimas prezidijam, kurā informē par frakcijas lēmumu atsaukt "JL" pārstāvjus Jāni Reiru un Edgaru Jaunupu. Saeimas Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš norādīja, ka tiesības atsaukt savus pārstāvjus ir ikvienai frakcijai - "katrs, kurš negrib, var atteikties tur strādāt". Lai gan likumā par parlamentāro izmeklēšanas komisiju darbību ir teikts, ka tajās jābūt proporcionāli pārstāvētām visām Saeimas frakcijām, Kusiņš norādīja, ka tā nav obligāta prasība. "Šāda iespēja ir jānodrošina, bet, ja no tās atsakās, tās ir viņu tiesības," sacīja Kusiņš. Savukārt parlamentārās izmeklēšanas komisijas vadītājs Jānis Šmits (LPP) atzina, ka nav pārsteigts par šādu "JL" rīcību un nemaz par to nav sarūgtināts. "Godīgi sakot, parlamentārajā izmeklēšanā viņu darbība nebija konstruktīva un vērsta uz patiesības noskaidrošanu. Īpaši dīvaini tas ir tāpēc, ka tieši "JL" savulaik baznīcā zvērēja, ka īstenos atklātu un godīgu politiku un cīnīsies par patiesības noskaidrošanu," sacīja Šmits. Viņš arī pauda pārliecību, ka "komisijas locekļu atsaukšana absolūti neietekmēs komisijas darbu".
'Līdztiesību' turpinās vadīt Ždanoka
BNS  05/16/04     Kreiso spēku apvienībā "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) ietilpstošo partiju "Līdztiesība" arī turpmāk vadīs Tatjana Ždanoka, kas sestdien partijas kopsapulcē atkārtoti ievēlēta par politiskā spēka līderi. 
	Savukārt Saeimas deputāts Vladimirs Buzajevs atkārtoti ievēlēts par partijas priekšsēdētāju. 
	Konference ievēlēja arī PCTVL valdi 15 cilvēku sastāvā, kam pirmajā sēdē būs jāizvēlas kustības priekšsēdētājs un vietnieks. PCTVL valdē ievēlēti PCTVL Saeimas frakcijas vadītājs Jakovs Pliners, deputāts Nikolajs Kabanovs un citi. 
	Tāpat konference ievēlēja "Līdztiesības" un PCTVL koordinācijas padomi un vienojās, ka abu politisko spēku valdes sēdes turpmāk notiks kopā. 
	Datu bāzes "x-faili" informācija liecina, ka Ždanoka (1950) no 1972. līdz 1990.gadam bijusi Latvijas Universitātes matemātikas pasniedzēja, bet no 1990. līdz 1993.gadam Latvijas Augstākās padomes deputāte. No 1997. līdz 1999.gadam viņa bijusi Rīgas domes deputāte, taču vēlēšanu likuma ierobežojumu dēļ viņai dome bija jāatstāj. 
	Buzajevs (1951) absolvējis Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti, strādājis Valsts ģeoloģijas dienestā. 2001.gadā viņš ievēlēts Rīgas domē, kur vadīja kreiso spēku apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" frakciju, bet 2002.gadā ievēlēts Saeimā. 
	Pēc 8.Saeimas vēlēšanām, kurās PCTVL guva otro lielāko vēlētāju atbalstu un 25 vietas Saeimā, par izstāšanos no apvienības pērnā gada februārī paziņoja Tautas saskaņas partija un vēlāk arī Latvijas Sociālistiskā partija, atstājot apvienībā vienīgi Ždanokas vadīto partiju "Līdztiesība". 
	Lai saglabātu PCTVL nosaukumu, pērnā gada augustā tika izveidota jauna partija BITE, par kuras līderi kļuva bijušais Tautas saskaņas partija pārstāvis Pliners. 
	PCTVL Saeimas frakcijā strādā seši deputāti. 
JL vēlas Emša valdības atkāpšanos 
LETA  05/17/04    Partija "Jaunais laiks" (JL) uzskata, ka Ministru prezidentam Indulim Emsim (ZZS) vajadzētu pašam atkāpties un visām labējām partijām ir jāveido jauna valdība, šodien žurnālistiem sacīja JL Saeimas frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš.
	Kariņš neslēpa, ka JL apsver iespēju pieprasīt Emša valdības demisiju. Gadījumā, ja valdības demisiju ierosinās kāda cita partija, arī kāda Saeimā pārstāvētā kreisā spārna partija, JL šādu pieprasījumu varētu atbalstīt, taču ar citu motivāciju.
	JL nolēmusi iesniegt Saeimā pieprasījumu par īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās Nila Muižnieka (LPP) demisiju, jo tieši viņš neesot neko darījis, lai novērstu protestus sabiedrībā saistībā ar izglītības reformu.
	"Emsis, turēdamies pie varas, rotaļājas ar kreiso atbalstu. Un tā ir dārga cena, ko viņš maksā," sacīja JL pārstāvis. 
TB/LNNK neatbalstīs valdības gāšanu 
LETA  05/17/04     Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) neatbalstīs nekādus apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) ierosinājumus, arī tad, ja tie būtu saistīti ar Induļa Emša (ZZS) valdības gāšanu, atzina TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats.
	Grīnblats pauda sašutumu par izskanējušo informāciju, ka partija varētu atbalstīt PCTVL aktivitātes. "Tēvzemiešu" pārstāvis pieļāva, ka tā ir apzināta provokācija, lai grautu apvienības tēlu pirms Eiroparlamenta vēlēšanām. 
	"Mūsu mērķis nav vienoties ar PCTVL, kas ir ne tikai valdības, bet arī visas valsts ienaidnieki. Šī partija nekad ne ar ko jēdzīgu nav izcēlusies," sacīja Grīnblats. 
	TB/LNNK frakcijas vadītājs sacīja, ka šodien partija tiksies ar "Jauno laiku", taču nevis lai apspriestu kādus pieprasījumus valdības demisijai, bet gan lai vērtētu, kādēļ šāda informācija ir parādījusies. 
	"Biedroties ar PCTVL ir pilnīgi pret mūsu principiem. Rodas jautājums, kādēļ ir parādījušās ziņas par mūsu iespējamo atbalstu kreisajiem," savu neizpratni pauda Grīnblats. 
	TB/LNNK frakcijas vadītājs uzsvēra, ka runām par valdības gāšanu pagaidām nav pamata un tās līdzinās priekšvēlēšanu retorikai. 
	Kā ziņots, PCTVL par to, vai ierosināt neuzticības balsojumu Emša valdībai, lems trešdien, 19.maijā. 
"Jaunais laiks" pieprasa Nila Muižnieka demisiju 
LETA  05/18/04    Šodien partijas "Jaunais laiks" (JL) frakcija iesniedza Saeimas prezidijam lēmumprojektu par neuzticības izteikšanu īpašu uzdevumu ministram sabiedrības integrācijas lietās Nilam Muižniekam (LPP). 
	Kā informēja JL frakcijas sabiedrisko attiecību konsultante Ieva Zīberga, iesniegumu par neuzticības izteikšanu Muižniekam ir parakstījuši arī apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK Saeimas frakcijas deputāti. 
	JL frakcija uzskata, ka līdzšinējā īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās darbība nav attaisnojusi sekretariāta izveidošanas ieceri - sabiedrības integrācijas veicināšanu Latvijā. 
	Viens no izglītības reformas mērķiem ir sabiedrības integrācijas stimulēšana, kurā īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās tā arī nav aktīvi iesaistījies. JL uzskata, ka Muižnieka "politiskās varēšanas trūkums un bezdarbība izglītības reformas protestu novēršanā ir veicinājusi sabiedrībā šķelšanos". 
	Saeima par ierosinājumu izteikt neuzticību Muižniekam varētu lemt nākamnedēļ. 
PCTVL pieprasīs Emša demisiju
BNS  05/18/04     Kreiso spēku apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) koordinācijas padome otrdien nolēmusi aicināt PCTVL Saeimas frakciju pieprasīt ministru prezidenta Induļa Emša un visas viņa vadītās valdības demisiju. 
	PCTVL Saeimas frakcijas vadītājs Jakovs Pliners pastāstīja, ka otrdien PCTVL koordinācijas padome spriedusi par apvienības attieksmi pret Emša valdību un nolēmusi aicināt frakciju pieprasīt valdības demisiju, jo frakcija nav apmierināta ar šīs valdības īstenoto politiku, īpaši izglītības jomā. 
	"Frakcija šādu lēmumu atbalstīja, taču konkrēts demisijas pieprasījuma teksts tiks noformulēts trešdienas sēdē," solīja Pliners. 
	PCTVL ietilpstošās partijas "Līdztiesība" priekšsēdētājs un Saeimas deputāts Valdimirs Buzajevs pastāstīja, ka šāds lēmums pieņemts tādēļ, ka PCTVL neapmierina Emša valdības īstenotā politika izglītības sfērā. 
	"Mūsuprāt tas ir pietiekams iemesls, lai pieprasītu šīs valdības atkāpšanos," sacīja Buzajevs. 
	Ar aicinājumu valdībai atkāpties pirmdien klajā nāca arī opozīcijā esošā partija "Jaunais laiks", kas solīja, ka demisijas pieprasījumu atbalstīs, neraugoties uz to, kāda tam būs motivācija. Savukārt opozīcijā esošā apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK norādīja, ka neatbalstīs kreisās opozīcijas aktivitātes, kas vērstas pret izglītības reformas turpināšanu. 
	Arī opozīcijā esošā Tautas saskaņas partija (TSP) iepriekš apgalvoja, ka līdz 19.jūnijam, kad notiks TSP domes sēde, partija neatbalstīs citu partiju iesniegtos demisijas pieprasījumus, jo nevēlas, lai valdības gāšana tiktu izmantota kā priekšvēlēšanu aģitācijas instruments.
Emsis aicinājumu demisionēt 
uzskata par neloģisku
BNS  05/18/04    Premjers Indulis Emsis negrasās sekot opozīcijā esošā "Jaunā laika" (JL) aicinājumam demisionēt un šādu JL nostāju uzskata par neloģisku. 
	Emsis žurnālistiem pirmdien atzina, ka JL aicinājums "izklausās gaužām neloģisks, jo esmu pats JL aicinājis nākt valdībā un turpinu aicināt". Viņš apliecināja, ka nedomā "nekur atkāpties, jo valstī tas nevienam par labu nenāks - ne iedzīvotājiem, ne situācijai". 
	Premjers sacīja, ka viņa vadītā valdība ir "nodzēsusi visus ugunskurus, kas Latvijai draudēja, un tagad ķeramies pie pamatdarba". "Viss valstī ir mierīgi, tiek kontrolēt un attīstās," viņš teica. 
	Valdības vadītājs atzina, ka valdība neatkāpjas no savas pozīcijas izglītības reformas jautājumā. Viņš uzsvēra, ka valdībai nav bijusi vienošanās ar kreiso spēku pārstāvjiem par izglītības reformas apturēšanu, un vēlreiz norādīja, ka reforma tiks īstenota likuma ietvaros. 
	"Tas nāks par labu visiem. Izglītības reforma ir jārealizē tā, lai Latvija nesaņem starptautisku pārmetumu un izturas toleranti pret mazākumtautību bērniem, lai viņi būtu konkurētspējīgi," stāstīja Emsis 
	Viņš norādīja, ka valdība turpinās diskusijas ar Tautas saskaņas partiju (TSP) arī pēc 19.jūnija, kad TSP grasās pieņemt galīgo lēmumu par atbalstu Emša valdībai.  
KNAB priekšnieka amatam atlases 
komisija virza Strīķi, Loskutovu un Vilku
LETA  05/18/04     Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka amata pretendentu atlases komisija, kuru vada Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS), tālākai apstiprināšanai valdībā nolēmusi virzīt trīs KNAB darbiniekus - Jutu Strīķi, Alekseju Loskutovu un Alvi Vilku, žurnālistiem paziņoja Emsis. 
	Bez KNAB priekšnieka pienākumu izpildītājas Strīķes, viņas vietnieka Vilka un KNAB darbinieka Loskutova konkursa otrajā kārtā uz KNAB priekšnieka amatu pretendēja arī Valsts policijas Ekspertīžu pārvaldes priekšnieka vietnieks Aigars Evardsons, prokurors Aldis Pundurs, zvērināts advokāts Oskars Rode, Finanšu policijas direktors Juris Timšans un Saeimas un Prezidenta drošības dienesta darbinieks Raimonds Avdejevs. 
	Pagājušajā nedēļā pretendentiem bija jākārto rakstveida pārbaudījums, norādot prioritātes KNAB priekšnieka amatā, bet šonedēļ ar viņiem notika individuālas intervijas. 
	Šis ir jau piektais konkurss KNAB vadītāja amatam. Tas tika izsludināts, jo premjers Emsis nevēlējās atkārtotai apstiprināšanai Saeimā virzīt Strīķi, kuras kandidatūru parlaments jau divas reizes noraidījis. Strīķe KNAB priekšnieka amatam tika izraudzīta atklātā konkursā no vairāk nekā 50 pretendentiem. 
	Kopumā šajā konkursā bija pieteikušies 20 dažādu jomu speciālisti. 

Saimniecība
Latvijas Banka paaugstina 
gada inflācijas prognozi līdz 4,5%
LETA  05/13/04     Latvijas Bankas (LB) padome ceturtdien nolēmusi palielināt 2004.gada inflācijas prognozi līdz 4,5% līdzšinējo 4% vietā, žurnālistus informēja LB prezidents Ilmārs Rimšēvičs. 
	LB padome mainījusi domas, ievērojot to, ka "sākuši darboties agrāk neprognozēti faktori, piemēram, naftas un metālu cenas celšanās, ko izraisījis tāds neatgriezenisks faktors kā Ķīnas ekonomiskās attīstības pieaugums". 
	Savukārt Latvijā negaidīta esot bijusi atsevišķu patēriņa preču, piemēram, pārtikas produktu cenu celšanās vidēji par 12,8%, ko izraisījusi ažiotāža saistībā ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā (ES). 
	"Mēs pieļaujam, ka dažām precēm, kam tagad cenas ir nepamatoti augstas, šī gada laikā tās varētu samazināties, tomēr ir virkne neatgriezenisku faktoru, kas saglabās augstu inflācijas līmeni," skaidroja Rimšēvičs.  
Uzņems filmu par Latvijas 
lauksaimniecību un pārtikas tirgu
BNS  05/16/04    Noslēdzies Latvijas Valsts agrārās ekonomikas institūta (LVAEI) rīkotais konkurss par tiesībām uzņemt dokumentālu filmu par Latvijas lauksaimniecības un pārtikas tirgu, liecina Iepirkumu uzraudzības biroja (IUB) publicētā informācija. 
	LVAEI Mārketinga padomes projektu vadītājs Zigmārs Brunavs aģentūrai BNS pastāstīja, ka tā ir iecerēta kā reprezentabla filma par lauksaimniecību. 
	"Lai saprastu, ka Latvijā nedzīvo aborigēni, bet normāli cilvēki," jokoja Brunavs, kurš sacīja, ka par Latvijas uzņēmumiem interese ir liela, tādēļ nepieciešama arī sava veida prezentācija, kā arī lai varētu pierādīt, ka mūsu produkti ir no dabīgām izejvielām un kvalitatīvi. 
	Filmu, ko uzņems SIA "Labvakar" par vairāk nekā 13 tūkstošiem latu, iecerēts rādīt galvenokārt rietumvalstīs, piemēram, "Zaļajā nedēļā". 
Valdība nesteidzas lemt par celulozes ražotni 
Diena  05/19/04     Premjers Indulis Emsis pēc celulozes rūpnīcas ietekmes uz vidi novērtējuma publiskošanas pagaidām neplāno izskatīt Ministru kabinetā jautājumu par atļauju Somijas investoriem celt šo rūpnīcu Krustpils pagastā, Ozolsalā. Viņš sākumā vēlas sagaidīt reakciju no Rīgas un Aizkraukles, kas jau iepriekš ir protestējušas pret rūpnīcu.
	"Ja šīs pašvaldības pēc ietekmes uz vidi novērtējuma izvērtēšanas piekritīs celulozes rūpnīcas celtniecībai pie Daugavas, valdībai par to vispār nebūs jālemj," I.Emša sacīto atstāsta BNS. Taču, visticamāk, valdībai neizdosies izvairīties no galavārda strīdā par celulozes ražotni, jo galvenais rūpnīcas pretinieks Rīgas pašvaldībā - domnieks Jānis Karpovičs - ir apņēmības pilns atkārtoti piedāvāt domei balsot pret rūpnīcu un lūgt valdību noraidīt šo projektu, Diena noskaidroja domē.
	Arī premjera padomnieks vides jautājumos Askolds Kļaviņš Dienai sacīja, ka valdība acīmredzot varētu izskatīt šo jautājumu, jo tas paredzēts likumā par ietekmes uz vidi novērtējumu. Likums paredz valdībai galavārdu, ja paredzētā darbība ietekmē vidi lielākā teritorijā nekā šī objekta atrašanās vietas pašvaldība, un cita pašvaldība, kuras teritoriju šī darbība var ietekmēt, ierosina valdībai šo jautājumu izskatīt. Krustpils pagasts un arī rajona padome iepriekš ir izteikusi atbalstu projektam, bet Rīgas dome, satraucoties par dzeramā ūdens kvalitāti Daugavā, jau vienreiz vērsās pie valdības ar lūgumu projektu noraidīt.
	Pagaidām nav skaidra arī rūpnīcas investoru nostāja, jo Ietekmes uz vidi novērtējuma valsts biroja pirmdien publicētajā gala ziņojumā izvirzītas arī vairākas prasības ražotnes uzlabošanai, kuras investoram būs jāpilda, ja valdība un Krustpils pašvaldība tomēr atļaus celt rūpnīcu Ozolsalā. Birojs aizliedz izmantot hloru celulozes balināšanā un pieprasa arī citus uzlabojumus, kas 585 miljonus latu vērto rūpnīcas projektu sadārdzinātu vēl par vismaz 13 miljoniem latu. Projekta realizētājs Baltic Pulp vides ekspertu atzinumu sākotnēji gan vērtēja atzinīgi, uzskatot, kas tas netraucēs celt rūpnīcu tieši Ozolsalā, kas izvēlēta kā šim projektam izdevīgākā vieta. 
	Premjers, viņa pārstāvētā Zaļā partija un arī citi politiķi ir izteikušies, ka principā neiebilst pret celulozes rūpnīcu Latvijā, bet uzskata, ka tā jābūvē tuvāk Baltijas jūrai, kurai ir labākas pašattīrīšanās iespējas nekā Daugavai, turklāt reizē ar papīra ražotni.
Vairāk ekonomisko noziegumu
BNS  05/19/04    Latvijā šogad četros mēnešos krietni palielinājies ekonomisko noziegumu skaits, tostarp nelikumību ar naudas dokumentiem šogad bijis divas, bet kontrabandas gadījumu - pat sešas reizes vairāk nekā pagājušajā gadā. Kopš gada sākuma Latvijā fiksēti kopumā 1422 ekonomiskie noziegumi (par 581 vairāk nekā pērn), no tiem 809 ir smagi un sevišķi smagi. Četros mēnešos valstī reģistrētas 324 (pērn - 137) nelikumīgas darbības ar naudas dokumentiem un 138 (pērn - 23) kontrabandas gadījumi. Tāpat Latvijā šajā laikposmā fiksēti 64 (127) viltotas naudas un valsts vērtspapīru izgatavošanas un izplatīšanas, kā arī 136 (109) krāpšanas gadījumi. Ekonomikas policija no visiem šogad četros mēnešos šajā jomā reģistrētajiem noziegumiem atklājusi 866 jeb 60,9%.
38% Latvijas ģimeņu uzskata sevi 
par nabadzīgām vai uz nabadzības sliekšņa
BNS  05/18/04    No Latvijas ģimenēm 38% uzskata, ka ir nabadzīgas vai dzīvo uz nabadzības sliekšņa, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati par mājsaimniecību materiālā stāvokļa pašnovērtējumu. 
	Kā nabadzīgu savas mājsaimniecības materiālo stāvokli ir novērtējuši 7,5%, bet 30,5% uzskata, ka nav nabadzīgi, taču atrodas uz nabadzības sliekšņa. Salīdzinot ar 2002.gadu, mājsaimniecību materiālā stāvokļa pašnovērtējums pērn ir nedaudz uzlabojies, jo tad par nabadzīgām sevi uzskatīja 9% mājsaimniecību, bet uz nabadzības sliekšņa - 30,1%. 
	Pieaudzis arī mājsaimniecību skaits, kuras sevi uzskata par pārtikušām - 0,1% ģimeņu domā, ka ir starp turīgajiem, bet 8,4% uzskata, ka nav bagāti, taču dzīvo labi (pērn attiecīgi 0,1% un 7,7%). Nedaudz vairāk par pusi - 53,5% - mājsaimniecību uzskata, ka nav ne bagātas, ne nabadzīgas (2002.gadā - 53,1%). 
	Statistikas pārvalde gan atzīmē, ka mājsaimniecību pašnovērtējums ir subjektīvs rādītājs. "Proti, ja mājsaimniecība dod savam materiālajam stāvoklim pašnovērtējumu - mēs neesam ne bagāti, ne nabadzīgi -, tad nevajadzētu šo mājsaimniecību attiecināt pie vidusslāņa kā vidēji pārtikušu mājsaimniecību. Bieži vien šādu pašnovērtējumu sniedz mājsaimniecības, kas ir spiestas samierināties ar materiālo stāvokli, kas nav nedz labs, nedz uzskatāms par trūkuma robežu. Līdz ar to par mājsaimniecību piederību tam vai citam slānim vajadzētu spriest pēc objektīviem rādītājiem, tādiem kā ienākumi, patēriņa izdevumi u.tml.," norādīja CSP. 
	Pēc CSP datiem, atšķirīgs materiālā stāvokļa pašnovērtējums ir dažādos Latvijas reģionos. Rīgas reģionā, Kurzemē un Vidzemē nedaudz pieaudzis mājsaimniecību īpatsvars, kuras uzskatīja, ka nav bagātas, taču dzīvo labi. Tomēr šādu mājsaimniecību īpatsvars ir sadilis Latgalē, kurā dzīvojošās ģimenes savu materiālo stāvokli raksturo visbēdīgāk - 12% Latgales mājsaimniecību vērtēja sevi kā nabadzīgas, bet 36% mājsaimniecību uzskatīja, ka atrodas uz nabadzības sliekšņa. 
	"Rīgas reģionā par nabadzīgām sevi uzskatīja 7,4% mājsaimniecību, kaut gan ienākumu analīze norāda, ka tieši Rīgas reģionā ir vislielākie ienākumi. To varētu izskaidrot ar salīdzinoši lielāku nevienlīdzību ienākumu sadalē Rīgas reģiona mājsaimniecībās," klāstīja pārvaldē. 
	Pārvaldes dati liecina, ka labāk nekā citas sociālekonomiskās grupas savu materiālo stāvokli vērtēja uzņēmēju un pašnodarbināto mājsaimniecības, bet negatīvāk citas mājsaimniecības, kurām nav pastāvīgu iztikas līdzekļu avotu, kā arī pensionāru mājsaimniecības. 
	CSP dati arī liecina, ka mājsaimniecības savu materiālo stāvokli visumā ir novērtējušas atbilstoši ienākumu līmenim - proti, mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem materiālo stāvokli vērtē kā sliktāku nekā mājsaimniecības ar augstākiem ienākumiem. 
	Pētījumā mājsaimniecības tika lūgtas atbildēt arī uz jautājumu, kāda vismazākā naudas summa mēnesī ir vajadzīga, lai ģimene nejustos trūcīgi. Atbildot uz šo jautājumu, mājsaimniecības caurmērā atzinušas, ka vidēji būtu nepieciešami 110 lati vienam cilvēkam mēnesī. Pilsētu mājsaimniecībām būtu nepieciešami 122 lati (Rīgas mājsaimniecībām vēl vairāk - 137 lati), bet lauku mājsaimniecības iztiktu ar 85 latiem mēnesī uz mājsaimniecības locekli. 
	Pilna iztikas minimuma preču un pakalpojumu groza vērtība 2003.gadā bija vidēji 93,54 lati mēnesī. 

Integrācija
Izglītības reformai nav gatava 
viena skola un 11 skolotāji
BNS  05/13/04    Pēc iepazīšanās ar mācību programmām un skolu apmeklējumiem Izglītības valsts inspekcija (IVI) secinājusi, ka no 1.septembra paredzētajai izglītības reformai nav sagatavojusies viena skola, bet savu priekšmetu latviešu valodā nav gatavi mācīt 11 pedagogi. 
	To aģentūrai BNS sacīja IVI vadītājs Zigfrīds Grinpauks. 
	Viņš gan nevēlējās publiskot pārbaužu rezultātus, jo tie varētu vairot spriedzi sabiedrībā. "Negribam informāciju publicēt, jo tā ir pārāk laba," atzīmēja Grinpauks, norādot, ka, salīdzinot ar pagājušo gadu, situācija ir krietni uzlabojusies. 
	Tikai viena mazākumtautību skola vēl nav izstrādājusi mācību programmu 10.klasei - pasniegšanai latviešu valodā pietrūkst vienas mācību stundas nedēļā. Taču skola vēl var paspēt, jo programmas jālicencē līdz 20.maijam. Ja skola nepaspēs noteiktajā termiņā, tā programmu licencēt varēs arī vēlāk, norādīja Grinpauks. 
	Vērtējot pedagogu kvalifikāciju, inspekcija secinājusi, ka no pavisam Latvijā strādājošajiem 1016 mazākumtautību skolu pedagogiem 11 jeb aptuveni 1% neatbilst profesionālās sagatavotības prasībām. Savukārt 10% skolotāju ir tādā līmenī, ka no 1.septembra būs gatavi mācīt latviski, taču viņiem nākotnē vēl būs jāattīsta savas prasmes. 
	Arī metodisko līdzekļu un grāmatu pašvaldību atbalsta dēļ skolām netrūkstot. Īpaši labi par skolām rūpējoties Jelgavas un Liepājas pašvaldības, norādīja Grinpauks. 
	Skolēnu valodas zināšanas inspekcija nepārbaudīja, bet tās plānots analizēt, ņemot vērā pagājušā gada valsts valodas eksāmena rezultātus un skolu prognozes par šā gada eksāmenu. 
Izglītības valsts inspekcija kopā ar Izglītības un zinātnes ministrijas pārstāvjiem bijusi visās Latvijas mazākumtautību skolās un runājusi ar visiem skolotājiem, izņemot tos, kas pārbaudes brīdī nav bijuši sastopami skolā. 
	Šobrīd Latvijā ir 111 mazākumtautību skolas un 46 jauktās - krievu/latviešu - skolas. 
	Plašus protestus izraisījušie grozījumi izglītības likumā paredz no 1.septembra mazākumtautību skolu 10.klasēs 60% priekšmetu mācīt valsts valodā. 
Štābā reģistrējas 20 000 krievu
BNS  05/15/04    Krievu skolu aizstāvju štābs reģistrējis 20 000 cilvēku, kuri gatavi aktīvi aizstāvēt krievu kopienas intereses Latvijā un gatavot apvienoto Latvijas krievu kopienas kongresu. Par to informēja krievu skolu aizstāvības štāba pārstāvis par reģistru atbildīgais Mihaels Tjasins. Štāba izplatītajā reģistrācijas lapā aicināti pieteikties cilvēki, viņu vidū sabiedrisku organizāciju pārstāvji, kas krievu valodu un kultūru uzskata par savu dzimto. Paredzēts, ka reģistrētie cilvēki ievēlēs pārstāvjus, kas lems par apvienotā Latvijas krievu kopienas kongresa organizēšanu un darbības mērķiem. Tjasins pagaidām nevarēja pateikt, vai pieteikušos cilvēkus apvienos reģistrētā sabiedriskā organizācijā. Viņaprāt, kopienas locekļi noteiks vēlamo sadarbības veidu. Paredzēts, ka kongresa pārstāvji aizsargās krievu skolas un krievu kopienas sociālās, ekonomiskās un kulturālās intereses un pilnā sastāvā sanāks septembra beigās. Tjasins ar ideju veidot reģistru nāca klajā maija sākumā. Nākamā štāba akcija plānota Bērnu aizsardzības dienā 1. jūnijā pie Rīgas domes ēkas, bet vēl viena plānota Eiroparlamenta vēlēšanu dienā 12. jūnijā. Savukārt septembra pirmajās dienās paredzēta akcija "Tukšās skolas".
EP ģenerālsekretārs: 
Jāņem vērā krievvalodīgo iedzīvotāju viedokli
BNS  05/15/04    Eiropas Padomes (EP) ģenerālsekretārs Valters Švimmers paziņojis, ka Latvijas varas iestādēm izglītības reforma jāīsteno, ņemot vērā šīs valsts krievvalodīgo iedzīvotāju viedokli. 
	"Mans ieteikums ir īstenot šo reformu sadarbībā starp Latvijas varas iestādēm un valodas minoritāšu pārstāvjiem," sestdien sacīja Švimmers radiostacijas "Eho Moskvi" ēterā. 
	Viņš norādīja, ka EP iestājas par Latvijas un pārējo Baltijas valstu etnisko un valodas minoritāšu "integrāciju bez asimilācijas". 
	Švimmers norādīja, ka Eiropas Padome ir iecēlusi īpašus ziņotājus šajā jautājumā, kas pēc Latvijas un pārējo Baltijas valstu situācijas izpētes rezultātiem "izdarīs secinājumus un dos skaidras rekomendācijas". 
	Pēc žurnālistu lūguma komentējot Eiropas Padomē izskanējušo bargo kritiku attiecībā uz Baltkrieviju, Švimmers norādīja, ka Baltkrievija ir "pati sliktākā valsts Eiropā [cilvēktiesību ievērošanas ziņā]". 
	Šādos apstākļos ne tikai Baltkrievija, bet arī jebkura cita valsts netiktu uzņemta Eiropas Padomē," uzsvēra Švimmers, norādot, ka Baltkrievija līdz šim neatblist kritērijiem uzņemšanai EP. 
Skaidros stāvokli Latvijā
BNS  05/17/04    Ārlietu ministrija sagatavos skaidrojumu par mazākumtautību stāvokli Latvijā, lai diplomāti varētu starptautisko sabiedrību iepazīstināt ar situāciju Latvijā šajā jomā, atbildot uz Krievijas nepārtraukto cenšanos pievērst šim jautājumam starptautisku uzmanību. Ārlietu ministrs Rihards Pīks piektdien atzina, ka starptautiskajai sabiedrībai "intensīvāk un dažādāk" jāskaidro mazākumtautību situācija Latvijā, kā arī Krievijas īstenotā politika šajā virzienā, jo "Krievija izmanto tribīni, lai vienkārši pievērstu sev uzmanību". Runājot par Krievijas ārlietu ministra vietnieka Vladimira Čižova Strasbūrā izteikto aicinājumu Eiropas Padomei mudināt Latviju uz nopietnu dialogu ar valstī dzīvojošajām nacionālajām minoritātēm, Pīks pauda nožēlu, ka "Krievijas politiķi izmanto jebkuru tribīni, aktualizējot šo jautājumu, demonstrējot, ka "rūpējas" un piedalās procesā". Ministrs stāstīja, ka Eiropas Padomes ministru komitejā ministri runājuši par Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu, taču Čižovs mēģinājis diskusiju tēmai "piepīt klāt un izteikties par mazākumtautību situāciju Latvijā un Igaunijā". Pīks uzskata, ka Krievija šādi vēlas ES "demonstrēt savu klātbūtni" un patiesībā šāda Krievijas rīcība "vismazāk var palīdzēt krievvalodīgajiem cilvēkiem, un šobrīd izskatās, ka tas ir arī viņu mērķis".
Panteļējevs: Krievu skolu 
aizstāvības štābā sākusies panika
LETA  05/18/04    Pēdējos mēnešos veikto valdības un drošības dienestu darbu dēļ Krievu skolu aizstāvības štābā "ir sākusies zināma panika", intervijā "Latvijas Avīzei" apgalvo premjera Induļa Emša (ZZS) padomnieks nacionālās drošības jautājumos Andrejs Panteļējevs. 
	"Mums ir zināms, kas notiek štābā. [Jurijs] Petropavlovskis pamazām zaudē savu ietekmi, pateicoties valdības politiskajam darbam," norāda premjera padomnieks. Viņš apgalvo, ka savukārt politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" līdzpriekšsēdētājai Tatjanai Ždanokai "ar štābu ir radies zināms konflikts". 
Panteļējevs atklāj, ka valdības paspārnē darbojas speciālistu grupa, kas plāno valdības darbību, lai nepieļautu štāba aktīvistu politisko mērķu īstenošanos. 
	"Līdz ar Latvijas pievienošanos Eiropas Savienībai Krievijas ārpolitika sper pēdējos izmisīgos soļus, lai ielēktu Eiropas Savienības vilcienā un lai nostiprinātu savas ārpolitiskās intereses kādā no jaunajām dalībvalstīm. Ar to ir saistīts arī tā sauktais krievu kopienas veidošanas nolūks, kura mērķis ir saorganizēt visus krievus vienā politiskā vienībā, kas tad pieprasītu otru, tas ir, krievu, valsts valodu un suverēnas tiesības. Ar nolūku Latviju pārvērst par divkopienu valsti ar divkopienu politiskām struktūrām. Tāds ir "štābistu" maksimālais politiskais mērķis," skaidro premjera padomnieks, norādot, ka šā mērķa sasniegšanai veiksmīgi tiek izmantotas izglītības reformas ieviešanas nepilnības. 
	Kā atzīst Panteļējevs, izglītības reformā nepadarītie darbi ir radījuši psiholoģisku bāzi masveida politiskajai kustībai. Valdības uzdevums ir to novērst, nodalot cilvēkus, kas darbojas ar skaidri paustiem mērķiem, no tiem, kuri šai kustībai "pielipuši" nejauši. 
	Pēc Panteļējeva domām, Krievu skolu aizstāvības štāba vadītājs ir Petropavlovskis un viņam pietuvinātie cilvēki. "Mūsu uzdevums ir atšķelt no viņa valstiski domājošos cilvēkus. Petropavlovskim ir pilnīgi vienalga, kas notiek ar izglītības reformu, jo viņam ir cits virziens," intervijā norāda premjera padomnieks, piebilstot, ka notiek darbs, lai "ne štābs, ne arī Petropavlovskis nebūtu tie, kas nosaka krievu tautības iedzīvotāju viedokli šeit - Latvijā". 
	Premjera padomnieks norāda, ka krievu kopiena tiek veidota pēc tās pašas pretestības shēmas kā izglītības reforma. Tomēr štābs vēl nav izšķīries par galveno politisko uzstādījumu - vai visus aicināt intensīvi naturalizēties vai prasīt automātisku pilsonības piešķiršanu nepilsoņiem. 
	Pēc Panteļējeva domām, galvenā štāba problēma ir spēcīga politiska līdera trūkums. "Ne jau Petropavlovskis ir tas spēcīgais līderis, viņš vienkārši kaut kā cenšas aizpildīt šo tukšumu," skaidro padomnieks. 
	Premjera padomnieks uzsver - pēdējo divu mēnešu laikā ļoti daudz ir darīts, lai kavētu štāba mērķu sasniegšanu. "Mēs skaidri zinām, ka Petropavlovskis ir satraucies un saka - vāks, viņi ir sākuši mūs baigi spiest! Tas nozīmē, ka dienesti strādā labi. "Štābisti" zina, ka pret viņiem ir izvērsta rīcība, un sākusies zināma panika," apgalvo Panteļējevs. 
Ventspilī veidos integrācijas portālu
BNS  05/18/04    Lai palielinātu latviski nerunājošās iedzīvotāju daļas, nepilsoņu un etnisko minoritāšu izpratni par Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai (ES) ietekmi, Ventspils dome plāno izveidot speciālu interneta portālu, informēja Ventspils digitālais centrs. Projekts saņēmis finansējumu no Eiropas Komisijas (EK) ES PHARE mazo projektu programmas konkursa ietvaros. Projekta kopējais finansējums ir 4770 eiro un to īstenos sešos mēnešos. Projekta galvenais mērķis ir informēt nepilsoņus, etniskās minoritātes un latviski nerunājošo iedzīvotāju daļu par iespējām, kuras tiem ir pieejamas pēc Latvijas iestāšanās ES. Portālā tiks piedāvāta informācija arī par ES atbalstītajiem kultūras un izglītības pasākumiem, iespējām iegūt Latvijas un ES finansiālu atbalstu pasākumiem, kas paredzēti etnisko minoritāšu un nepilsoņu integrācijai un atvērtas sabiedrības veidošanai. Ventspilī jau ir izstrādāts savs pilsētas portāls, kas darbojas no 2002. gada, nodrošinot informācijas apmaiņu un iedzīvotāju līdzdalību pārvaldē, tomēr pašvaldība sapratusi, ka jāsniedz vairāk informācijas arī nepilsoņiem, etniskajām minoritātēm un latviski nerunājošajiem iedzīvotājiem. Ventspils jau sen pievērsusies sabiedrības integrācijas jautājumu risināšanai un bija pirmā pilsēta Latvijā, kas izstrādāja savu sabiedrības integrācijas programmu, ko īsteno jau četrus gadus.

Kultūra
Jaunajā sezonā Nacionālais teātris 
iestudēs latviešu klasiķu darbus 
LETA  05/12/04     Savu pirmo sezonu pēc atgriešanās vēsturiskajā ēkā Latvijas Nacionālais teātris sāks ar latviešu dramaturgu darbu iestudēšanu, šodien preses konferencē pastāstīja teātra direktors Viesturs Rieksts. "Savu pirmo sezonu mēs drīkstam sākt ar uzsvaru uz latviešu darbiem," sacīja Rieksts, runājot par teātra turpmākajiem plāniem. Jaunās sezonas repertuārā ir paredzēti piecu latviešu autoru darbi. Teātra direktors neatklāja, kādi darbi tiks iestudēti, norādot, ka tas būs zināms vēlāk. 
	Viens no teātra galvenajiem uzdevumiem jaunajā sezonā, pēc teātra direktora teikā, būs skatītāju auditorijas palielināšana. Rieksts prognozēja, ka to sekmēs iespēja izrādes demonstrēt uz četrām skatuvēm, kas veicinās teātra trupas noslogotības palielināšanos un nodrošinās teātra skatītājiem lielākas izvēles iespējas. 
	Teātra direktors kategoriski noraidīja "baumas, ka teātris mainīs savu profilu". Tomēr viņš pieļāva, ka tiks rīkoti dažādi mākslas projekti, kuri vispirms tiks rūpīgi izvērtēti no mākslinieciskās kvalitātes viedokļa. Jau zināms, ka teātrī tiks rādīts Latvijas Radio kora, Skotijas "Cryptic" teātra un Latvijas Nacionālā teātra sadarbībā tapušais projekts - Andra Dzenīša multimediāla kameropera "Symphonie Inachevee" ("Nepabeigtās simfonijas"). 
	Rieksts norādīja, ka šie projekti teātrī notiks "tikai tajā laikā, kad skatuve būs brīva no izrādēm". Pēc viņa domām, ar šādu projektu rīkošanu Nacionālajā teātrī "tiks ielaisti citi žanri, kuri bagātinās teātrī". 
	Kā preses konferencē norādīja Rīgas domes izpilddirektors Māris Tralmaks (LSDSP), kopumā no Rīgas domes budžeta Nacionālā teātra rekonstrukcijai tika atvēlēti 7,5 miljoni latu. Pērn, lemjot par budžeta grozījumiem, daži domnieki šaubījās, vai ir nepieciešams atvēlēt līdzekļus Nacionālā teātra rekonstrukcijai. Rīgas dome nolēma tomēr atvēlēt naudu teātra rekonstrukcijai, un "šobrīd mēs esam ļoti priecīgi par to". 
Jaunas izstādes šonedēļ 
NRA  05/18/04     Galerijā BonhanS. S šodien - septiņu Ķīpsalas keramiķu darbu izstādes Keramika modē. Mode keramikā. atklāšana. Par to, ka keramika ir modē, nav šaubu, un veidošanu - konkrētu tēlu un arī abstraktu ideju iemūžinājumu mālā - Ķipsalas keramiķes pieprot. Modi keramikā nosaka pašas mākslinieces un viņu idejas. Izstādē piedalās Inese Āboliņa, Skaidrīte Cihovska, Violeta Jātniece, Izabella Krolle, Latvīte Medniece, Kornēlija Ozoliņa, Silvija Šmidkena.
	18. maijs ir Starptautiskā muzeju diena, un ar izstādēm un pasākumiem to atzīmē arī vairāki Latvijas muzeji. Cēsu Vēstures un mākslas muzejā šī diena aizsāksies pulksten 10 ar akciju Greznosim muzeju, kad muzejs tiks ietērpts ziedu vītnēs. Izstādi Cēsu pils dārgumi sarūpējusi Zigrīda Apala, kas jau vairākus gadus vada arheoloģiskos izrakumus Cēsīs. Izstāde sniegs ieskatu pils arheoloģiskās izpētes gaitā iegūto svarīgāko un pārsteidzošāko atradumu klāstā: sena nauda, rotas, bruņas un smalki saimniecībā lietojami izstrādājumi miera laika dzīvē un karos, galma intrigu un traģisku notikumu liecinieki. Pasākumi turpināsies līdz pat vakaram, kad tiks atklāta audēju darbnīca Vēverīšas. Liepājas muzejā šajā dienā ar Jūras spēku orķestra koncertu sāksies muzeju nedēļas pasākumi. Muzeju dienās notiks akcija Dāvināšanas prieks, kuras organizatori lūdz Liepājas muzeja filiālei Liepāja okupāciju režīmos dāvināt padomju laika priekšmetus, lai izveidotu ekspozīciju, kura atspoguļos laikposmu Latvijā no 1957. līdz 1987. gadam. Madonas Vēstures un novadpētniecības muzejā - izstādes Durvis uz muzeju bagātībām atklāšana. Rīgā, Ārzemju mākslas muzejs šodien pulksten 11.30 ielūdz uz semināru Ķīnas tīstokļu glabāšanas un restaurācijas savdabība. K. Barona muzeja darbinieki pulksten 17 aicina doties ekskursijā uz Burtnieku māju Vecmīlgrāvī. Ieeja muzejos šajā dienā bez maksas.
	Valsts mākslas muzejā šodien - Latvijas Mākslas akadēmijas Vides mākslas nodaļas studentu projektu izstādes Vai muzejs jau gatavs? atklāšana. Projekti tapuši LMA profesora, mākslinieka Aigara Bikšes vadībā kā tektonikas kursa noslēguma darbi. Projektu konceptuālais un idejiskais uzdevums - uzturēt sabiedrībā interesi par Valsts mākslas muzeja turpmāko attīstību. Telpiskos apjomos studentiem vajadzēja risināt un piedāvāt utopisku muzeja piebūves vai pārbūves projekta variantu. 
	Tapuši atraktīvi darbi - piedāvājumi neierastā veidā palūkoties uz Valsts mākslas muzeju un tam tik aktuālo un akūto ēkas paplašināšanas problēmu. Izstāde apskatāma tikai līdz 23. maijam.
	Galerijā Mākslas dārzs jau aizvadītajā nedēļā bija grafikas izstādes Smalki argumenti, atklāšana, bet šonedēļ 20. maijā pulksten 17 galerijā - tikšanās ar izstādes autoriem. Izstāde ir labs pamatojums vairāku grafiķu paaudžu saliedētībai, arguments, pierādījums tradicionālo un eksperimentālo grafikas tehniku līdzāspastāvēšanai, jaunas tēlainības meklēšanai. Strādājot tradicionālajās tehnikās - ofortā, mecotintā -, mākslinieki meklē jaunus izteiksmes veidus, eksperimentējot gan ar kodinājuma veidiem, gan krāsu un faktūru. Izstādē piedalās Nele Zirnīte, Gunārs Krollis, Jekaterina Grjazeva, Egils Bormanis, Maija Dragūne, Inese Lieckalniņa, Imants Krepics, Inga Jurāne un citi.
	Rīgas Vēstures un kuģniecības muzejs šonedēļ piedāvā divas jaunas izstādes: vakar muzejā atklāja izstādi Mēs kalpojam cilvēkiem, no 19. maija būs skatāma jauna izstāde Martas Alberingas kabinets.
	Izstāde Mēs kalpojam cilvēkiem veidota kā tehnikas attīstības retrospekcija; tajā tiek demonstrēti priekšmeti no muzeja krājuma, kas ražoti laikposmā no 19. gadsimta beigām līdz 20. gadsimta 70. gadiem un izmantoti Rīgā vēl ilgu laiku pēc to izgatavošanas. Tie ir dažādi radioaparāti, televizori, atskaņotāji, šujmašīnas, rakstāmmašīnas, telefoni, velosipēdi un citi sadzīvē lietoti priekšmeti. Daudzi no tiem ir kļuvuši par retumu straujā zinātnes un tehnikas progresa dēļ.
	Martas Alberingas kabinets ir trešā muzeja izstāde, veltīta spāņu deju dejotājai un mākslas kolekcionārei donjai Martai. Tā būs kabineta tipa pastāvīga izstāde un būs atvērta daudzus gadus, jo tāds ir M. Alberingas novēlējums. 1999. gadā savā 90 gadu jubilejā māksliniece dāvināja savu mākslas priekšmetu krājumu Latvijai, daļu kolekcijas novēlot dzimtajai pilsētai Valmierai, bet otru - Rīgas Vēstures un kuģniecības muzejam ar piebildi, ka tiem vienmēr ir jābūt pieejamiem apskatei. Izstādē apskatāmas gleznas, mēbeles, stikla un porcelāna izstrādājumi, tekstilizstrādājumi, deju tērpi, grāmatas, sadzīves priekšmeti, kā arī atspoguļots M. Alberingas radošais mūžs.
	Latvijas Akadēmiskajā bibliotēkā, Rūpniecības ielā 10, 19. maijā izstādes Muiža un kungu nams. 17. - 20. gadsimts attēlos, dokumentos, aprakstos atklāšana. LAB Retumu nodaļas darbinieki no arhīviem cēluši laukā visu, kas varētu iespējami daudzveidīgāk atklāt lielu daļu no Latvijas vairāk nekā 900 muižām. Būs skatāmas gravīras, zīmējumi, ēku plāni, īpašnieku portreti, apraksti par muižām un dzīvi tajās, dokumenti un vēstules. Literāri darbi par muižas dzīvi, ko rakstījuši muižas saimnieki, kā arī latviešu autori. Otrā LAB ēkā, Lielvārdes ielā 24, no 21. maija būs skatāma izstāde Franču rakstniecei Žoržai Sandai - 200. Grāmatu izstāde ar literatūru par rakstnieci, viņas darbu izdevumi oriģinālvalodā un tulkojumi latviski.
	Mencendorfa namā 19. maijā - triju Gotlandē dzīvojošu Zviedrijas stikla mākslinieku izstādes Gotlandes stikla māksla atklāšana. Zviedrijas stikla mākslas senās tradīcijas mūsdienīgā un neatkarīgākā (viņi ir no salas) skatījumā piedāvā Hanna Stāle, Mārtens Medbo, Mona-Lisa Eriksona. Pūstajos un kausēta stikla darbos ieklātas mākslinieku sajūtas, konceptuāli ideju risinājumi.
	Arhitektu namā 20. maijā starptautiskā akvarelistu plenēra Cēsis kolekcijas izstādes atklāšana. Izstāde atspoguļos Cēsis kopš 1982. gada, kad pirmo reizi notika akvarelistu plenērs. Apskatāmi būs Jāņa Anmaņa, Ievas un Jāņa Spalviņu, Jura un Andreja Ģērmaņu, Anitas Melderes, Lailas Balodes, Daiņa Gudovska, Viļa Vizuļa darbi, kā arī plenēra pamatlicēja Pētera Rozenberga, viņa meitas Kristīnes Rozenbergas darbi.
	Teātra muzejā 20. maijā atklās scenogrāfa Ivara Novika scenogrāfijas izstādi. Kaut arī mākslinieks jau 15 gadus darbojas scenogrāfijā, šī būs viņa pirmā personālizstāde. I. Novikam raksturīga skatuves izjūta, prasme izgaismot savas izrādes. Viņš ir prasmīgs dekrāciju inženier31193tehnisko risinājumu tehnologs. Izstādes centrā kustīgs objekts - Leonardo da Vinči Aplis.
	Galerijā Mākslas XO no 20. maijā būs apskatāma jaunā mākslinieka Daga Viduleja-Rūjas personālizstāde Ceļojums citā dimensijā. Gleznotājs ir studējis pie vairākiem pazīstamiem profesoriem - pie A. Naumova, K. Zariņa, I. Heinrihsona. Citējot vairākus mākslas vēstures posmus, citā dimensijā mākslinieka skatījumā atklāsies gan Siksta kapela, gan Čikāgas debesskrāpji.

Citas ziņas
Pirmajā ceturksnī par 15% 
pieaudzis ārvalstu ceļotāju skaits Latvijā
LETA  05/17/04     Šā gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar pagājušā gada pirmajiem trīs mēnešiem, ārvalstu viesu skaits Latvijā palielinājies par 15%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Pavisam šā gada pirmajā ceturksnī ārvalstu viesi Latvijas robežu šķērsojuši 491 500 reizes. Lielākā daļa ārvalstu viesu bijuši tuvējo kaimiņvalstu iedzīvotāji. 33% no ceļotāju kopskaita bija ieradušies no Igaunijas, 32% - no Lietuvas, 7% - no Krievijas, 5% - no Polijas, 4% - no Somijas un Vācijas un 2% - no Zviedrijas.
	No visiem ārzemju ceļotājiem, kuri ieradās Latvijā, 14% par uzturēšanas mērķi norādīja atpūtu, 32% šeit ieradušies tikai caurbraucot, 15% - draugu, radinieku apmeklējumu, bet 20% kā ceļojuma iemeslu minēja darījumu kārtošanu.
	Šā gada pirmajā ceturksnī ārvalstu viesi mūsu valstī iztērējuši 21,1 miljonu latu, kas ir par pieciem miljoniem latu vairāk nekā pagājušā gada attiecīgajā periodā. Vidēji dienā ceļotāji iztērē 31 latu, kas ir par 11 latiem vairāk nekā pagājušā gada pirmajā ceturksnī.
	Visvairāk naudas tērējuši ceļotāji no Krievijas - 3,8 miljonus latu, Vācijas - 2,4 miljonus latu, Igaunijas - 2,3 miljonus latu, Lietuvas - 1,9 miljonus latu un Zviedrijas - 1,2 miljonus latu.
	No kopējā ārvalstu viesu skaita 68% Latvijā uzturējušies mazāk par diennakti. Vidējais viesu uzturēšanās ilgums mūsu valstī bijis 1,4 diennaktis, kas ir nedaudz mazāk salīdzinājumā ar šo pašu laika periodu pagājušā gadā. No tiem, kuri Latvijā nakšņojuši, 49% apmetušies viesnīcās vai tām pielīdzinātās tūristu mītnēs, bet 31% - pie radiem vai draugiem. Katrs piektais ārzemju vairākdienu ceļotājs Latvijā ieradies pirmo reizi.
	Informāciju par Latviju ārzemju ceļotāji galvenokārt ieguvuši savu iepriekšējo apmeklējumu laikā. No visiem ārzemju ceļotājiem 18% informāciju par Latviju saņēma no radiem, draugiem un paziņām, 3% - no tūristu rokasgrāmatām, 11% - no interneta, 8% - no laikrakstiem un televīzijas.
	No ceļotāju kopskaita 80% Latvijā ieradās ar autotransportu, 9% - ar lidmašīnu, 7% - ar kuģi un 4% - ar vilcienu.
	Ārvalstu viesi, vērtējot vizīti Latvijā, visatzinīgāk izteikušies par pakalpojumu kvalitāti un cilvēku atsaucību. Nedaudz sliktāks vērtējums sniegts par preču cenas un kvalitātes savstarpējo atbilstību, pilsētu tīrību, izklaides iespējām un svešvalodu zināšanām mūsu valstī. 
Daugavas nedēļa vieno un līdzsvaro
NRA  05/18/04     Ar mērķi kopt un attīstīt kultūrvidi ap Daugavu, izcelt no aizmirstības būtisko, sekmēt līdzsvaru dabas un cilvēku mijiedarbē, atbalstīt radošās ieceres un veicināt novadu attīstību no 17. līdz 22. maijam visā Daugavas tecē Latvijā notiek Daugavas nedēļas norises. Šodien, 18. maijā, tās turpinās Jēkabpils rajona Dignājā un Dunavā, piedaloties Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai. 
	Jau no rīta pulksten 10.30 Dignājas pamatskolas zvans visus 138 mazās skoliņas audzēkņus un 17 absolventus, kā arī viesus aicinās uz Daugavas stundu, kuru vadīs Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Bērni cītīgi gatavo jautājumus par Daugavu kā likteņupi un mums tās krastā. Skanēs Dignājas himna Daugavai ar Intas Strožas vārdiem un Aīdas Bikaunieces mūziku. Skola sagatavojusi arī izstādi, iekļaujot tajā materiālus par Dignājas pamatskolas 140 gadu vēsturi. Jo īpaši vecākiem dignājiešiem saviļņojošs būs brīdis, kad bojā gājušā pirmās Latvijas brīvvalsts prezidenta Ulmaņa stādītā ozola vietā prezidente V. Vīķe-Freiberga stādīs liepiņu. Bet pulksten 12 viņa aicināta piedalīties Daugavas dienām veltītā pasākumā Dunavas pagastā pie piemiņas zīmes Daugavas plostniekiem, kas novietota upes krastā.
	Pēcpusdienā prezidente apmeklēs Starptautiskajai muzeju dienai veltītu brīvdabas pasākumu Sēļu sētā Jēkabpilī, kur, skanot tautas mūzikai, vēros seno amatu prasmju demonstrējumus, tiksies ar vietējo inteliģenci. 
	Kā informē Daugavas nedēļas Daugava laiku lokos organizators - Latvijas Kultūras fonds (LKF) -, šīsnedēļas norisēs, pieredzes un domu apmaiņā, zinātniskajās konferencēs, izpētes darbā, talkās, radošajās nometnēs, izstādēs, koncertos, kas notiek Krāslavā, Daugavpilī, Jēkabpilī, Aizkrauklē, Rīgā un citviet, īpaši tiks akcentēts sakoptas vides aspekts dabā un cilvēkos, materializējot to konkrētos darbos.
Hokeja halles gaidīšanas svētki ieilgst
NRA  05/19/04    Ministru kabineta izveidotās darba grupas 2006. gada pasaules hokeja čempionāta norises koordinēšanai sanāksmē panākta vienošanās, ka Rīgas domei ar būvniekiem līdz ceturtdienai jāvienojas par daudzfunkcionālās halles celtniecību. Diemžēl pagaidām nav skaidrības pat par to, kurš varētu uzņemties šā projekta realizāciju.
	Rīgas dome vakar saņēmusi vēstuli no SIA Latvijas būvnieku stratēģiskā partnerība (LBSP), kurā piecu būvsabiedrību apvienība paziņojusi par atkāpšanos no daudzfunkcionālās halles celtniecības, dodot iespēju pieaicināt citu investoru, kurš spētu realizēt minēto projektu. Taču jau pēc darba grupas sēdes LBSP izteica gatavību nākt klajā ar pilnīgi atšķirīgu un līdz šim nebijušu piedāvājumu, kas varētu atrisināt radušos situāciju.
	Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās informācijas, halles būvniecības projekta realizācijā bez LBSP joprojām ir ieinteresēta SIA Merks (ar tās mātesuzņēmuma Igaunijas koncerna Merko Ehitus pārstāvjiem šajās dienās tiksies domes vadība), šādu vēlmi izteikusi arī kāda franču kompānija.
	Pilsētas attīstības komitejas vadītājs Andris Ameriks Neatkarīgajai teica, ka "Rīgas dome nekādā veidā neatbalsta grozījumus [līgumā ar LBSP]". Ja LBSP vietā būvēt daudzfunkcionālo halli Skanstes ielā pieteiksies kāda cita kompānija, tad to varēs veikt tikai pēc esošajiem nosacījumiem.
	Savukārt Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs uzskata, ka par tālāko rīcību hokeja halles celtniecības jautājumā jālemj Latvijas Hokeja federācijai (LHF), jo domes deputātu vairākums nav gatavs radikāli mainīt jau pieņemtos lēmumus saistībā ar zemes nomas nosacījumiem halles celtniecībai. G. Bojārs atzīmēja, ka vēl ir iespējams halli uzbūvēt laikā, ja celtniecību uzticēs investoriem, kas neprasa pašvaldības vai valsts garantijas.
Pulcēsies rakstnieka Jāņa Akuratera dzimta
BNS  05/15/04    Lai ciešāk saturētu dzimtu un izveidotu pilnīgāku ciltskoku, 22.maijā Jēkabpilī tiksies Akurateru dzimta, informēja rakstnieka Jāņa Akuratera muzejs. 
	Pasākumā Akurateru dzimtai piederīgie, kuru vidū ir arī dziedātāja Ieva Akurātere, apmeklēs Jāņa Akuratera vecāku kapus Biržos, viesosies literāta bijušajā skolā, Beitānu mājās, kur rakstnieks arīdzan dzejojis, un Ābeļu pagastā, uz kura robežas viņš dzīvojis. Tur sanākušie ieturēs pusdienas un piedalīsies dažādos pasākumos. 
	Pirmā Akurateru sanākšana notika pirms gada, kad sapulcējās aptuveni 50 piederīgo, pavēstīja muzejā. 
	Jāņa Akuratera (1876 - 1937) populārākie darbi ir stāsts ''Kalpa zēna vasara'' (1908) un romāns ''Pēteris Danga'' (1921). 1937.gadā viņš kļuva par pirmo Tēvzemes balvas saņēmēju. 
Jūrmalas pludmalēs 
aizliegs smēķēt un izvest suņus
BNS  05/15/04     Visās Jūrmalas pludmalēs no sestdienas darbosies dažādi ierobežojumi, no kuriem būtiskākais ir aizliegums peldvietās smēķēt un izvest pastaigās suņus. 
	To paredz Jūrmalas domes noteikumi, kas stājas spēkā sestdien. 
	Peldvietās ar ūdensmotocikliem braukt nedrīkst, to atļauts darīt vienīgi speciāli ierādītās un ar bojām norobežotās teritorijās. Tāpat jūras piekrastē nedrīkst iebraukt ar automašīnām. 
	Pludmales apsaimniekotājiem vismaz divas reizes nedēļā jāirdina smilšu virskārta, lai no tās iztīrītu stikla lauskas un citus apmeklētājiem bīstamus priekšmetus, peldvietā jāizvieto ģērbtuves, katru dienu jātīra atkritumu urnas. 
	Bet peldvietu apmeklētājiem ir aizliegts piegružot pludmali un kāpu zonu, mest atkritumus ūdenī vai ierakt smiltīs. Nedrīkst vest pastaigās suņus, bojāt pludmales inventāru, staigāt pa kāpu aizsargstādījumiem, lauzt koku zarus, ierīkot teltis, kurināt ugunskurus, ūdenī lietot mazgāšanas līdzekļus, peldēties iereibušiem, kā arī nakšņot pludmalē. 
	Par aizliegumu pārkāpšanu Jūrmalas pašvaldības policija iedzīvotājus varēs sodīt ar 50 latu naudas sodu. 
	Jūrmalā ir 11 oficiālas pludmales pie jūras - Lielupe, Bulduri, Dzintari, Majori, Dubulti, Pumpuri, Melluži, Asari, Vaivari, Kauguri, Jaunķemeri, bet peldsezona pilsētā ilgst no 1.maija līdz 30.septembrim.