K a s   j a u n s	
Nr. 346:   2004.g. 29.aprīlis - 5.maijs	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Savienībā
Eiropa ir šeit 
Diena  05/01/04    1.maijā būs sasniegts pagājušā gadsimta 90.gadu sākumā Latvijas izvirzītais, daudziem tolaik hipotētiskais, pārāk tālais vai skaistais, toties šodien jau garlaicīgi sausi skanošais mērķis - pievienoties Rietumu galvenajām politiskajām, ekonomiskajām un militārajām struktūrām. 2.aprīlī svinējām iestāšanos NATO, sestdien svinēsim pievienošanos Eiropas Savienībai. Arī Latvijai būs beidzies XX gadsimts. Brīnums, ka šausmu stāstam var būt laimīgas beigas. 
	Stāstītājiem dzīve nebeidzas līdz ar stāstu. Eiropā, kuras valstu politiķu iecienītākā politika bija bijusi tās "turpināšana ar citiem līdzekļiem", jau ir XXI gadsimts. Ja varēja pierast pat pie šausmām, tad nav neparasti, ka ne tikai "vecajā Eiropā", bet arī nupat atjaunotajā, no pusgadsimtu ilga murga puslīdz atlabušajā Latvijā "Eiropas kopējās vērtības" daudziem strauji un pašiem nemanot fonā atbīdījusi Eiropas grāmatvedība. 
	Latviešu klasiķis ir teicis, ka mums vienmēr ir bijuši izcili karotāji, taču allaž trūcis politiķu. Pat no tiem politiķiem, kuri Latvijas atgriešanos Eiropā (vai - Eiropas atgriešanos Latvijā) bija gods godam turējuši par savu galveno uzdevumu, gadās dzirdēt, ka, gatavojoties dalībai NATO un ES, mēs esot par daudz piekāpušies, nu esot jācīnās par savām nacionālajām interesēm. 
	Taisnība, ka pasaules lielākajā vienotajā tirgū būs jāprot konkurēt. Taču ES pirmām kārtām ir vienlīdzīgu, nu jau 25 valstu savienība, kuru konkurencē katra iegūst, ja no tā iegūst visas. "Arvien ciešāka savienība" un "vienoti dažādībā" ir un paliks ES mērķis un darbības moto, kas nav savienojams ar priekšstatu par uzvarētājiem uz zaudētāju rēķina. Sekmīgākās no ES valstīm ir pierādījušas, ka visvairāk var iegūt, strādājot kopā ar citiem, nevis pret kādu. Tas atbilst arī Latvijas interesēm.
	Latvija pievienojas ES kā tās nabadzīgākā valsts. Turklāt, kā varējām pārliecināties, vērtējot tautas nobalsošanā "par" balsojušo motivāciju, pievienojas, lielākoties drošības apsvērumu vadīta. Šie ir divi pamata faktori, kas turpinās noteikt Latvijas nacionālās intereses. ES mums ir vislabākā iespēja labklājībai un arī papildus drošības iespēja. Jo līdzās XXI gadsimta apdraudējumiem, no kuriem nav pasargāta neviena valsts, mums nākas rēķināties arī ar arhaiskiem draudiem, ko pārredzamā nākotnē diemžēl turpinās radīt Krievijā arvien dzīvais priekšstats par savu varenību kā citu pakļaušanu, ja arī tagad ar "civilizētiem" līdzekļiem. Pat Molotovs un Ribentrops, kuri mums beidzot patiešām ir vēsture, arvien ir dzīvi, piemēram, Moldovā, un atgādina, ka visa Eiropa vēl nav brīva un vienota. 
	Taču Latvija savas intereses nu var īstenot kā daļu no 450 miljonu brīvu cilvēku Eiropas kopējām interesēm. Tam vajadzēs pirmām kārtām labāku izpratni pašiem par sevi. Tādu izpratni, kas sniegtos pāri klišejām par spītīgu cietēju tautu. 
	Brīvo un līdzīgo pašcieņa ir citāda nekā upuru pašcieņa. Esam brīvo un līdzīgo Eiropā, tāpēc ir aplami runāt par Eiropu trešajā personā - ka tā kaut ko prasa un liek, no tās kaut ko gribam un dabūsim, tai kaut ko parādīsim un pierādīsim. Par sevi ir jārunā pirmajā personā. 
	Taču mēs, Eiropa, vēl neesam visa pasaule. Latvijas sekmes un labklājība būs atkarīga no tā, vai pratīsim redzēt sevi kā pasaules daļu un izmantot visas priekšrocības un iespējas, ko šajā globālajā spēles laukumā sniedz piederība Eiropas Savienībai.
Visā Latvijā pacelti Eiropas Savienības karogi
LETA  05/01/04    Šodien vienlaikus Rīgas pils Svētā gara tornī, Doma laukumā un visā Latvijā tika pacelti Eiropas Savienības (ES) karogi, tādējādi apliecinot Latvijas pilntiesīgu piederību ES.
	Ar aicinājumu visā Latvijā vienlaicīgi pacelt ES karogus nāca klajā Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS). 26.aprīlī no Ministru kabineta ēkas, piedaloties premjeram un ministriem, ceļu pie pašvaldībām sāka 561 ES karogs. 535 ES karogi ir paredzēti pagastiem un pilsētām, bet 26 - rajonu padomēm.
	ES karogu Rīgā, Doma laukumā, svinīgi uzvilka Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. ES karogs šodien tika pacelts arī Rātsnamā, kā arī visās Rīgas pilsētas izpilddirekcijās.
	Par ES dalībvalsti Latvija kopā ar vēl deviņām valstīm kļuva šonakt.
	Kā ziņots, 2003.gada 16.aprīlī Latvijas prezidente Vīķe-Freiberga, premjerministrs Einars Repše (JL), ārlietu ministre Sandra Kalniete un sarunu vadītājs Andris Ķesteris Atēnās Latvijas vārdā parakstīja līgumu par pievienošanos ES.
	2003.gada 20.septembrī notika tautas nobalsošana par Latvijas dalību ES. Latvijas pilsoņi teica "jā" dalībai ES - par iestāšanos nobalsoja 66,97%, pret - 32,26%.
	30.oktobrī Saeima ratificēja Latvijas pievienošanās līgumu ES.
Vistrūcīgākā no 
jaunajām ES valstīm svin visskaļāk!
NRA  05/03/04    Ar šādu ievadu 30. aprīlī un 1. maijā sākās Zviedrijas sabiedriskās televīzijas abu kanālu ziņu izlaidumi. Ziņu cilvēks ekrānā nenogura akcentēt abu vārdu "vistrūcīgākā" un "vistrokšņaināk" būtības pretrunu. Uzsverot to lēni un izteiksmīgi. Vairākos izlaidumos pēc kārtas 30. aprīlī un 1. maijā tieši ar šo "Latvijas tekstu" sākās ziņojumi par jauno valstu pievienošanās svinībām Eiropas Savienībā. Nostādne bija mulsinoša un pazemojoša. Radās iespaids, ka Latvijā ir svinēts patiešām mazliet par skaļu vai varbūt "par bezgaumīgu", jo notiekošais bija nokaitinājis visus korespondentus: SVT1, SVT2, TV4 un SR.
	"Latvieši neslēpj, ka šie svētki ir maksājuši dārgi, taču tas esot tā vērts," 1. maijā ziņoja Eko sabiedriskā radio pirmajā kanālā, izsakot šaubas, vai šāds investējums ir saprātīgs, zinot, cik Latvijā mazas pensijas ir pensionāriem, stipendijas studentiem un pabalsti maznodrošinātajām ģimenēm.
	Zviedrijas televīzijas ziņās tika stāstīts par jauno dalībvalstu aktivitātēm, ieejot Eiropas Savienībā. "Igaunija pieticīgi, taču pārliecinoši uzsāka savu ceļu Eiropā ar karogu uzvilkšanu, runu nolasīšanu, pēc tam pievēršoties patiešām simboliskām aktivitātēm - jaunu kociņu stādīšanai. Zviedrijas televīzijas reportāžās varēja redzēt igauņus izcirtumā; neskaitāmi cilvēki darba drēbēs sasvīduši, taču pacilāti stādīja eglītes un citus kociņus.
	Latvijas karnevālam līdzīgie notikumi visu kanālu televīzijas ziņu atspoguļojumā vairāk atgādināja trokšņošanu, nevis "patiesu apzināšanos par šīs vēsturiskās stundas nopietnību" (SVT). Slovēnijā, kas ir turīgākā no ES jaunajām valstīm, dzīres esot bijušas ļoti pieticīgas, taču tāpēc ne mazāk sirsnīgas. Līdzīgu viedokli pauda arī Zviedrijas avīzes.
	Expressen uzsver, ka jaunie cilvēki Rīgā esot bijuši tie, kas svinējuši ieiešanu ES. Līdz pat agrai rīta stundai pāri galvaspilsētai Rīgai esot dārdējusi latviešu šlāgermūzika un popmūzika. "Mēs svinam to, ka mēs arī piedalāmies, un mums būs svētki visas brīvdienas," avīzes korespondentam saka 16 gadus vecā Olga. "Turpat līdzās skatuvei dejoja Latvijas izraudzītā ES komisāre Sandra Kalniete," konstatē avīze.
	Pārējās jaunās Eiropas valstis zviedru radio un televīzijas atspoguļojumā izskatījās daudz pieticīgākas un līdzsvarotākas. Piemēram, Polijas nākamā ES komisāre Danuta Hibnere neslēpj savas šaubas, ka ieiešana Eiropā nebūt nebūs "deja pa rozēm" un no jaunajām un arī vecajām dalībvalstīm prasīs ļoti daudz. "Tas nozīmēs atvērtības un uzticības nodrošināšanu no abām pusēm, veco stereotipu nojaukšanu, un es neslēpšu, ka poļus gaida smags darbs," uzsvēra komisāre.
Izmaiņas pēc iestāšanās
Diena  04/30/04
Robežu šķērsošana
•	uz robežas ar Lietuvu un Igauniju pārbaudīs tikai pases derīgumu; datorā to pārbaudīs tikai izlases kārtībā; robežas starp Baltijas valstīm saglabāsies vismaz līdz 2006.gadam
•	uz Krievijas un Baltkrievijas robežas, kā arī ceļotājiem ar mašīnu nekādu izmaiņu nebūs; Latvijā pirktās apdrošināšanas polises derēs visās ES valstīs 
•	lidostās un ostās ES pilsoņiem būs viena ejaIzglītošanās iespējas
•	vienota izglītības telpa pavērs iespējas mācīties vai turpināt mācī bas jebkurā ES valstī; palielināsies iespējas piedalīties ES izglītības sadarbības programmās
•	Latvijas studentiem citviet ES nevarēs piemērot citādas prasības attiecībā uz studiju maksu, uzturēšanās atļaujām, stipendijām un iespēju strādāt 
Darba iespējas
•	pretēji ES deklarētajam brīvajam darbaspēka tirgum vairākās vecajās ES dalībvalstīs tomēr bez īpašām atļaujām strādāt nevarēs; br īvs darba tirgus būs pieejams Lielbritānijā, Īrijā, Zviedrijā, kā arī visās desmit jaunajās dalībvalstīs;
•	par darba iespējām ES var uzzināt Eiropas nodarbinātības dienestu vienotajā datu bāzē http://europa.eu.int/eures/
Auto
•	pakāpeniski tiks ieviestas jaunas, visā Eiropā pēc viena parauga veidotas autovadītāja apliecības; pašreizējās būs derīgas gan Latvijā, gan ES līdz derīguma termiņa beigām (pat līdz 2014.gada 1.maijam)
•	pakāpeniski noritēs arī automašīnu numurzīmju nomaiņa Veselības aprūpe
•	ar speciālu Latvijas Veselības obligātās apdrošināšanas valsts aģentūrā saņemtu E veidlapu citās ES valstīs varēs saņemt medicīnisko palīdzību, ja konkrē tā ārstniecības iestāde būs iekļauta vienotajā maksājumu shēmā; par sniegtajiem pakalpojumiem vēlāk norēķināsies Latvija
Pensijas
•	ES nav vienotas pensiju sistēmas, tāpēc to aprēķināšanas principi, indeksācijas kārtība un pensionēšanas vecums ir katras valsts kompetencē 
•	ES sociālā politika paredz pensiju eksportu, kas nozīmē, ka pensionārs, kurš pārceļas uz dzīvi citā ES valstī, tur var saņemt pensiju, tikai tādu pašu kā Latvijā 
Simbolika
•	ES zilais karogs ar 12 zvaigznēm Latvijas iedzīvotājiem ikdienā jālieto nebūs, ja vien viņi paši to nevēlas. Tas pats attiecas uz valsts un pašvaldības iestādēm. Arī ES himnas - Bēthovena Odas priekam - lietojumu ES centralizēti nenosaka
Eiro
•	eiro ieviešana Latvijā paredzēta 2008.gadā; no nākamā gada plānots lata kursu piesaistīt eiro, un preču cenas veikalos norādīt abās valūtās
•	līdz 21.maijam būs zināmi Latvijas Bankas izsludinātā konkursa rezultāti par simboliem, tēliem, ko atveidot uz Latvijas eiromonētām.
Latvijas Banka sāk 
maksāt Eiropas Centrālajai bankai
NRA  05/05/04    Pirmdien Latvijas Banka (LB) Eiropas Centrālās bankas kapitālā (ECB) iemaksāja 1,16 miljonus eiro (766 000 latu), taču līdz ar eiro ieviešanu šī daļa būs jāpalielina līdz 16,572 miljoniem eiro. 
	LB preses sekretārs Mārtiņš Grāvītis BNS paskaidroja, ka katras dalībvalsts iemaksas apmēru ECB kapitālā aprēķina, ņemot vērā valsts ekonomikas lielumu un iedzīvotāju skaitu. Latvijas daļa ir 0,3% jeb jau minētie 16,572 miljoni eiro. Tomēr pilnībā šī daļa būs jāsamaksā tad, kad Latvija pievienosies Eiropas monetārajai savienībai un ieviesīs eiro. Savukārt līdz tam kapitālā ir jāiemaksā 7% no minētās summas. Kopējā Eiropas Centrālās bankas kapitāla summa pēc paplašināšanās būs 5,565 miljardi eiro. Lielāko daļu - 21,1% - būs apmaksājusi Vācijas centrālā banka, bet ar 14,9% seko Francijas centrālā banka. 
	M. Grāvītis arī atgādināja, ka pēc Latvijas pievienošanās monetārajai savienībai ECB pārziņā pāries arī daļa LB ārējo rezervju. Prognozējams, ka tie varētu būt 10%. Savukārt pārējā daļa paliks LB rīcībā un kalpos kā nodrošinājums Latvijā apgrozībā esošo eiro stabilitātei. LB ārējās rezerves 31. martā bija apmēram 811,3 miljoni latu.
LZA prezidents nobažījies 
par zinātnieku aizceļošanu
BNS  05/04/04    Latvijas Zinātņu akadēmijas (LZA) prezidentu Juri Ekmani iespējamā latviešu zinātnieku masveida aizceļošanu uz attīstītākajām Eiropas Savienības (ES) valstīm nebaida - kā lielāku draudu viņš saskata ASV, kas aizvien aktīvāk mēģina piesaistīt jaunos zinātniekus. 
	"Pagaidām jau tā motivācija ir ekonomiskā puse. Šobrīd jau nav nekāda problēma, ja jūs esat kādā projektā, ka jums šo naudu pārskaita uz jūsu kontu Rīgā... Cita lieta, kas ļoti uztrauc mūs un rietumus, ir smadzeņu noplūde uz ASV, jo tur tiek izmantoti visādi paņēmieni, lai viņus piesaistītu," teica Ekmanis. 
	Eiropas kopējā sadarbība esot vairāk vai mazāk skaidra, bet amerikāņi pārpērkot jaunos zinātniekus un nelaižot atpakaļ. Taču LZA prezidentu mierina doma, ka ASV ietekme tagad kļuvusi par Eiropas kopēju problēmu. 
	"Darba metodika zinātnē ir tāda, ka, sēžot uz vietas savā istabā pie galda, jūs neko daudz neizdarīsiet, jums ir vajadzīgi ne tikai kontakti ar kolēģiem Eiropā, jums ir vajadzīgas arī laboratorijas. Šodien zinātnieks braukā apkārt, un to pat nesauc par smadzeņu noplūdi," stāstīja Ekmanis. 
	Ja arī Latvijā pastāv zinātnieku aizceļošanas draudi tuvākajā nākotnē, tad ilgākā perspektīvā vajadzētu iestāsies līdzsvaram. Cilvēki sapratīs, ka viņi var aizbraukt pastrādāt un var atbraukt atpakaļ. Turklāt ja projekti ir ar vienādu apmaksu Rīgā un Berlīnē vai Parīzē, tad jau vairs nav sevišķas motivācijas doties projām, uzskata Ekmanis. 
Latvijā mazāk iedzīvotāju 
ar augstāko izglītību nekā ES
BNS  04/30/04    Latvijā ir vairāk iedzīvotāju ar vidējo izglītību nekā vidēji Eiropas Savienības (ES) valstīs, bet mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību un pamatizglītību.
	entrālās statistikas pārvaldes dati liecina, ka Latvijā vidējā izglītība ir 59,6% iedzīvotāju, bet vidēji ES valstīs - 42,6% 15 līdz 64 gadus veciem iedzīvotājiem. Vienīgā ES valsts, kurā ir vairāk iedzīvotāju ar vidējo izglītību nekā Latvijā, ir Austrija - 60,2%. 
	Pārējās ES valstīs iedzīvotāju ar vidējo izglītību skaits svārstās vidēji no 20,2% Spānijā līdz 56,1% Lielbritānijā. 
	Aptuveni 40% iedzīvotāju ar vidējo izglītību ir Zviedrijā, Nīderlandē, Francijā, Luksemburgā, Īrijā. Aptuveni 30% šādu iedzīvotāju ir Beļģijā, Grieķijā, Itālijā. 
	Vismazāk iedzīvotāju ar vidējo izglītību ir Portugālē - 13,8%. 
	Augstākā izglītība ir 15,8% Latvijas iedzīvotāju, bet vidēji ES valstīs - 18,9% iedzīvotāju. Zemāks iedzīvotāju ar augstāko izglītību skaits ir Grieķijā (14,3%), Austrijā (12,5%), Itālijā (8,5%) un Portugālē (7,7%). 
	Visvairāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību ir Somijā - 27,1%, bet vidēji ES valstīs aptuveni 20% iedzīvotāju ir ar augstāko izglītību. Zviedrijā augstākā izglītība ir 26,8% iedzīvotāju, Lielbritānijā - 25,7%, Beļģijā - 24,3%, Dānijā - 22,4% iedzīvotāju. 
	Vācijā, Spānijā, Francijā, Īrijā un Nīderlandē augstākā izglītība ir aptuveni 20% iedzīvotāju. 
	Savukārt pamatizglītība ir 24,6% Latvijas iedzīvotāju un 38,5% ES iedzīvotāju. Visvairāk iedzīvotāju ar pamatizglītību ir Portugālē - 78,5%, bet vismazāk - Lielbritānijā (18,3%). 
	Latvija, Lietuva, Igaunija, Slovākija, Slovēnija, Čehija, Polija, Ungārija, Kipra un Malta sestdien pievienosies ES. 
IOM: ES paplašināšanās veicinās 
migrāciju uz jaunajām dalībvalstīm 
LETA  04/30/04    Pēc desmit jaunu valstu pievienošanās Eiropas Savienībai (ES) migrācija 15 līdzšinējās dalībvalstis varētu skart mazāk dramatiski, nekā daudzi uzskata, taču ES paplašināšanās var izraisīt daudz lielāku imigrācijas vilni uz atsevišķām jaunajām dalībvalstīm, liecina Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) jaunākais pētījums.
	Jaunās ES dalībvalstis kļūs imigrantiem daudz pievilcīgākas pieaugošās ekonomiskās konverģences un augšupejas, kā arī dzīves līmeņa paaugstināšanās dēļ. Šīs valstis no emigrācijas un tranzīta valstīm pārtaps par dažādas pakāpes imigrācijas valstīm, brīdina IOM.
	Emigrācija un dzīvesvietas pagaidu maiņa Rietumu virzienā turpināsies, taču jaunajām ES dalībvalstīm būs jāsaskaras ar jaunu izaicinājumu - ārzemnieku ierašanos to pilsētās un, iespējams, viņu izrādīto konkurenci par darba vietām.
	Piemēram, Čehija vēl nesen bija tranzīta valsts, taču tā strauji pārtop par imigrācijas valsti. 2002.gadā Čehijā oficiāli atradās 230 000 imigrantu pārsvarā no Slovākijas un Ukrainas, kā arī no Polijas un Vjetnamas. Tā saucamo neregulāro imigrantu skaits bija no 295 000 līdz 335 000 cilvēkiem.
	Lai arī Čehijas likumi starptautiskajā migrācijā ir pilnībā balstīti uz ES direktīvām, sabiedriskās debates par šo jautājumu joprojām ir limitētas un vēl ir ļoti daudz jāpadara, lai integrētu migrantus Čehijas sabiedrībā un limitētu neregulāro imigrāciju, liecina IOM pētījums.
	Pēdējā laikā Slovākijā vērojamais regulārās un neregulārās migrācijas pieplūdums jau rada juridiskus, ekonomiskus, sociālus, kultūras un politiskus izaicinājumus slovāku sabiedrībai. Ir nepieciešama jaunas pieejas un politikas izstrādāšana un īstenošana, lai veicinātu migrantu integrāciju un izglītotu šajā jautājumā Slovākijas sabiedrību.
	Pēdējo četru gadu laikā veiktie IOM pētījumi liecina, ka nav gaidāms, ka ar 1.maiju, kad desmit valstis pievienosies ES, sāksies plašs emigrācijas vilnis no jaunajām dalībvalstīm un līdzšinējām 15.
	Pētījumi par potenciālo migrāciju no Centrālās Eiropas un Austrumeiropas, kā arī iepriekšējo ES paplašināšanās posmu pieredze apliecina, ka ar laiku emigrācija samazinās un pēc valsts uzņemšanas savienībā pamazām izsīkst.
	Piemēram, septiņdesmito gadu sākumā uz ES valstīm emigrēja aptuveni 200 000 spāņu gadā, taču septiņdesmito gadu beigās šis skaitlis kritās līdz 120 000 gadā. Pēc Spānijas oficiālās iestāšanās ES 1987.gadā spāņu migrantu skaits turpināja strauji kristies un Spānija pamazām pati pārtapa par imigrācijas valsti.
	Īstermiņā tomēr ir gaidāma darbaspēka migrācija uz kaimiņvalstīm, kurai, visticamāk, būs pagaidu raksturs. Šādi galvenokārt rīkosies jauni, relatīvi labi izglītoti cilvēki, tādējādi radot zināmu "smadzeņu aizplūšanu" no jaunajām ES valstīm, uzsver IOM. Noteiktie darbaspēka kustības ierobežojumi šo procesu var ierobežot.
	Paplašināšanās gaitā no jaunajām dalībvalstīm tiks sagaidīta stingrāka savu austrumu robežu kontrole un ciešāka sadarbība ar ES dalībvalstīm neregulārās migrācijas un cilvēku kontrabandas apkarošanai. Šajā jomā panāktais progress būs viens no galvenajiem kritērijiem, kad jaunās ES dalībvalstis vēlēsies kļūt par Šengenas līguma loceklēm, norāda IOM.

Gribīgo koalīcijā
Prezidente: Latvija būs 
ASV sabiedrotā arī pēc iestājas ES
LETA  04/30/04    Latvija būs ASV sabiedrotā arī pēc iestāšanās Eiropas Savienībā (ES), šodien intervijā Latvijas Radio norādīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	Viņa sacīja, ka ES nav "aizsardzības savienība". Latvija ES būs aktīva dalībniece, tomēr drošības ziņā garantiju var sniegt tikai NATO. 
	"Mums nav ko pinkšķēt, ka esam maza valsts," sacīja prezidente, atzīstot, ka jāmeklē risinājumi situācijās, kad ES un ASV viedoklis atšķiras. Šādās situācijās Latvijai būs jāmeklē zelta vidusceļš. 
	Prezidente uzskata, ka Latvija tiek uzklausīta ES. Kā piemērs tika minēts ES un Krievijas parakstītais protokols par partnerības un sadarbības līguma attiecināšanu uz desmit jaunajām ES dalībvalstīm. Tajā Krievija bija izvirzījusi prasības par krievu minoritātes tiesībām Igaunijā un Latvijā, tomēr ES tam nav piekritusi. 
	Runājot par Latvijas dalību ES kopējās ārpolitikas veidošanā, prezidente pauda, ka šajās debatēs Latvija varēs izteikt savu viedokli. Kad tiks pieņemti kopēji ES valstu lēmumi, Latvija tos pildīs. "Ir jārēķinās ar dažādiem viedokļiem. Tā ir politika," skaidroja Vīķe-Freiberga. 
	Prezidente norādīja, ka Ārlietu ministrija ir gatava aizstāvēt Latvijas pozīciju ES. 
Pret Latvijas karavīru 
sūtīšanu uz Irāku iebilst 80% iedzīvotāju
LETA  04/29/04     Lielākā daļa, 79,8%, Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka mūsu valstij nebūtu jāsūta savus karavīri uz Irāku, liecina "Latvijas faktu" aprīlī veiktās aptaujas rezultāti. 
	Vairāk nekā puse, 56,7%, aptaujāto ir kategoriski pret Latvijas karavīru dalību miera misijā Irākā, 23,1% aptaujāto ir mazāk kategoriski. 9% respondentu drīzāk atbalsta Latvijas karavīru uzturēšanos Irākā, bet 6,7% pauduši tam pilnīgu atbalstu. 
	4,6% iedzīvotāju nav bijis viedokļa par Latvijas karavīru sūtīšanu uz Irāku. 
	"Latvijas fakti" norāda, ka aptaujāto uzskati jautājumā par Latvijas karavīru nosūtīšanu uz Irāku ir līdzīgi visās aptaujāto sociāli demogrāfiskajās grupās. 
	Tomēr krasāk nekā citi pret Latvijas karavīru nosūtīšanu uz Irāku iebilst cittautieši, jo 66,5% šīs grupas respondentu pilnīgi piekrīt izteikumam - "Latvijai nebūtu jāsūta savus karavīrus uz Irāku". No izvaicātajiem latviešiem kategoriski pret Latvijas karavīru dalību miera misijā ir 49,6%. 
	Lielākus iebildumus pret Latvijas karavīru nosūtīšanu uz Irāku pauž aptaujātās sievietes, kā arī cilvēki vecumā no 40 līdz 55 gadiem. 
	"Latvijas faktu" aptauja veikta no 18. līdz 25. aprīlim, izvaicājot 1001 Latvijas pastāvīgo iedzīvotāju. 
Prezidente: Latvija neatsauks karavīrus
LETA  05/03/04     Latvija turpinās pildīt starptautiskās saistības un vismaz līdz šā gada oktobrim neatsauks savus karavīrus no Irākas, tā piektdien intervijā Latvijas radio sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. - Mēs nevaram tagad mest plinti krūmos, bēgt un paslēpties, - uzsvēra valsts vadītāja. Komentējot sabiedriskās domas pētījumus, kas liecina, ka gandrīz 80% Latvijas iedzīvotāju neatbalsta karavīru sūtīšanu uz Irāku, prezidente sacīja, ka skatījums uz šo jautājumu ir ļoti emocionāls. Ja Irākas pretinieku skaits pietuvosies 100%, tas būs politiskas gribas jautājums, jo Latvijai ir jāpilda saistības, norādīja V. Vīķe-Freiberga. Viņa sacīja, ka ASV ir bijušas tās, kas visdedzīgāk atbalstījušas NATO paplašināšanos Austrumu virzienā, jo citas alianses dalībvalstis pret to bijušas noskaņotas atturīgāk. Kā NATO dalībvalstij Latvijai ir jābūt gatavai palīdzēt aliansei briesmu gadījumā. Arī Saeima ir devusi piekrišanu Latvijas karavīru dalībai miera misijā līdz šā gada oktobrim. Vīķe-Freiberga sacīja, ka Irākas jautājuma risināšanai būtu jāpanāk ANO Drošības padomes rezolūcijas pieņemšana, jo līdz jūnija beigām iecerēts varu nodot Irākas pašpārvaldei.

Citur Pasaulē
Krievija atriebjoties izraida Latvijas diplomātu
NRA  04/30/04    Krievijas Ārlietu ministrija ceturtdien paziņoja par Latvijas diplomāta Jura Poikāna izraidīšanu no valsts. Krievija šādi rīkojusies, atbildot uz Latvijas lēmumu izraidīt Krievijas diplomātu. Latvijas diplomāta izraidīšana ir absolūti nepamatota, paziņojusi Latvijas Ārlietu ministrija (LĀM).
	Izraidāmais J. Poikāns ir Latvijas vēstniecības Krievijā pirmais sekretārs, kurš vēstniecībā nodarbojās ar politiskiem jautājumiem. Krievijas lēmums tika paziņots Latvijas vēstniekam Krievijā Normanam Penkem, kurš ceturtdien bija izsaukts uz Krievijas Ārlietu ministriju, kas izplatījusi arī paziņojumu. Tajā teikts, ka par darbību, kas nav savienojama ar diplomāta statusu un kas nodara kaitējumu Krievijas interesēm, Latvijas vēstniecības pirmais sekretārs tiek pasludināts par persona non grata un viņam divās dienās jāpamet Krievija.
	Neatkarīgā rakstīja, ka 23. aprīlī LĀM valsts sekretārs Māris Riekstiņš izsauca uz ministriju Krievijas vēstnieku Latvijā Igoru Studeņņikovu un iesniedza viņam notu. Pamatojoties uz valsts drošības dienestu informāciju, LĀM bija konstatējusi, ka Krievijas vēstniecības Latvijā otrais sekretārs Pjotrs Uržumovs ir veicis darbības, kas nav savienojamas ar diplomāta statusu. 
	Taču sava diplomāta izraidīšanu no Latvijas Krievija nodēvēja par Latvijas varas iestāžu provokatīvu rīcību, kura saskanot ar Latvijas vadības pretkrievisko kursu. "Latvija ir saņēmusi Krievijas Ārlietu ministrijas notu par Latvijas diplomāta izraidīšanu," Neatkarīgajai sacīja LĀM preses sekretārs Nils Josts. Taču ministrija neapstiprina, ka izraidāmais diplomāts ir J. Poikāns. N. Josts sacīja, ka pagaidām nav skaidrs, vai Latvija iesniegs kādu atbildes dokumentu Krievijai.
	"Krievija tā vienmēr darīs," Neatkarīgajai sacīja Latvijas Ārpolitikas institūta direktors Atis Lejiņš, "bet mums jāiet tālāk, mums tagad ir svarīgāki jautājumi. Krievija mūs šo gadu laikā nav cienījusi, nav ņēmusi vērā, izņemot negatīvas lietas, bet tas Krievijai atspēlēsies, jo mēs to neaizmirsīsim." A. Lejiņš piebilst, ka Krievija atriebjoties ir izraidījusi augstāka ranga diplomātu.
SVF prasa budžeta deficīta samazināšanu
NRA  04/30/04    Latvijas ekonomikai pašlaik nedraud pārkaršana, tomēr valdībai ir jāietur stingra fiskālā politika, tāpēc Starptautiskais valūtas fonds (SVF) iesaka Latvijai nākamā gada budžetā, salīdzinot ar šāgada budžetu, noteikt zemāku fiskālā deficīta līmeni, aģentūru LETA informēja Finanšu ministrijas (FM) preses sekretāre Baiba Melnace. 
	Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš (TP) vakar, tiekoties ar SVF misijas pārstāvjiem, esot apliecinājis, ka Latvijas valdība vienmēr ir realizējusi un FM vienmēr atbalstījusi stingru fiskālo un budžeta politiku un tas tiks darīts arī turpmāk. 
	Nākamajam gadam FM plāno stingru fiskālo politiku, kas būtu arī sabalansēta ar Latvijas aktualitātēm un nepieciešamo prioritāšu finansējumu gan saistībā ar Latvijas dalību Eiropas Savienībā (ES) un iespēju izmantot ES fondu līdzekļus, gan ar Latvijas dalību NATO, gan ar iekšpolitiskajām aktualitātēm. Tāpēc FM pārstāvji sarunā ar SVF uzsvēruši, ka nākamgad līdzīgi kā šogad budžeta fiskālo deficītu varētu saglabāt 2% no IKP, kas ir zemāks nekā Māstrihtas kritērijos noteiktais līmenis.
Akcijā nosodīs Baltkrievijas autoritāro režīmu
LETA  04/29/04     Šodien plkst.14 pie Baltkrievijas vēstniecības Latvijā nevalstisko organizāciju pārstāvji rīko publisku akciju, kuras mērķis ir nosodīt Baltkrievijas autoritārā režīma vēršanos pret demokrātiskajiem spēkiem un politisko opozīciju, arī opozīcijas kustības "Brīvās Baltkrievijas Eiropas izvēle" vadītāja Mihaila Mariņiča arestu. Protesta akcijā piedalīsies aktīvisti no nevalstiskajām organizācijām - Latvijas Transatlantiskās organizācijas (LATO), Eiropas kustības Latvijā (EKL), Latvijas nacionālās komisijas "Rietumu krievi" un Latvijas-Baltkrievijas sadarbības asociācijas. LATO sekretariāta izplatītajā paziņojumā uzsvērts, ka bijušā Baltkrievijas vēstnieka Latvijā un Baltkrievijas ārējo ekonomisko sakaru ministra Mariņiča arests ir izraisījis satraukumu Latvijas sabiedrībā. "Aleksandra Lukašenko autoritārais režīms turpina demonstrēt savu cinisko attieksmi pret saviem politiskajiem oponentiem, kas uzdrošinās paust no oficiālās varas atšķirīgus viedokļus," uzskata akcijas rīkotāji.
Valdība un partijas
Ģimenes un bērnu lietu 
sekretariāts pārtaps ministrijā 
LETA  04/29/04     Saeima šodien, 29.aprīlī galīgajā lasījumā skatīja un akceptēja likumprojektu par Īpašu uzdevumu ministra bērnu un ģimenes lietās sekretariāta pārveidošanu par ministriju. Sekretariāta juridiskā statusa maiņa ir nepieciešama, ņemot vērā līdzšinējos sekretariāta darbības apmērus, tā pienākumu pieauguma tendenci, kā arī to, ka valsts bērnu un ģimenes politikas veidošana un koordinācija ir pastāvīgs valsts uzdevums. Sekretariāts uzskata, ka pārveidošana par ministriju pozitīvi ietekmēs valsts bērnu un ģimenes politikas veidošanu un koordināciju valstī, tādējādi veicinot sociālās spriedzes mazināšanos sabiedrībā. Projekts arī nodrošinās tiesisko paļāvību sabiedrībā, radot pārliecību par sekretariāta aizsākto sociālā atbalsta projektu ilglaicību. 
TP - pēc EP vēlēšanām jāsāk 
sarunas par valdības paplašināšanu   
Diena  04/29/04     Pēc premjera Induļa Emša (ZZS) neskaidrā paziņojuma, ka valdībā it kā varētu nākt arī kreisā Tautas saskaņas partija, trešdien sekoja Tautas partijas vēstījums, ka pēc EP vēlēšanām sarunas par valdības papildināšanu ir jāsāk ar Tēvzemei un brīvībai/LNNK. Premjers trešdien izvairījās žurnālistiem atklāt, kurai no šīm partijām viņš dotu priekšroku. Taču izskanēja neoficiāla informācija, ka neformālas sarunas par citiem valdības modeļiem sācis arī Jaunais laiks, un tas padara nedrošākas I.Emša pozīcijas. Valdībai izšķirošs būs laiks pēc 12.jūnijā paredzētajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kuras arī parādīs katra politiskā spēka novērtējumu un ietekmi. Pārmaiņas valdībā var būt arī tāpēc, ka vairāki ministri kandidē EP vēlēšanās, savukārt pāris dienu pēc tām Tautas partija aicinās premjeru parādīt labējo vairākumu, jo būs apritējušas valdības simts dienas. TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis uzskata, ka premjeram ir jāuzrunā TB/LNNK, taču viņam esot grūti iedomāties valdības papildināšanu ar TSP, kurai ir ideoloģiski atšķirīga nostāja vairākos jautājumos.
	Tēvzemiešiem, kas neticēja šīs valdības rīcībspējai, tagad esot bijusi iesp ēja pārliecināties par tās prasmi strādāt, tāpēc viņu atkārtota uzrunāšana esot loģiska, uzskata A.Kalvītis.
	TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats, izvairoties sniegt konkrētu atbildi par pievienošanos koalīcijai, presei izteica šaubas, vai partijai vajadzētu iet tik nepopulārā valdībā. Turklāt TB/LNNK arī saistot sadarbība ar JL, taču TP nostāju viņš saprotot, "jo viņi ir nelaimīgi valdībā, kurai jāstrādā  ar tiešu TSP atbalstu". M. Grīnblats piebilda, ka uzaicinājums būtu jāizsaka nevis TP, bet gan I.Emsim. Premjers uz jautājumu, kuru no politiskajiem spēkiem viņš uzrunās pirmo - TSP, vai TB/LNNK, atbildēja: "Es priekšroku dodu programmām, bet jebkurš papildinājums ir atbalstāms." Viņš atzina, ka nenoliedz iespēju valdību papildināt ar TSP, taču, "ja viņi liks revidēt Izglītības likumu, tad tas nav iespējams".
Ieceļ jaunu Privatizācijas aģentūras padomi 
Diena  05/01/04    Valdība ceturtdien apstiprināja jaunu Privatizācijas aģentūras (PA) padomi, kurā pagaidām būs pieci, nevis desmit locekļi kā agrāk, jo savus pārstāvjus vēl nav izvirzījušas divas Saeimā ievēlētās partijas un padomē vairs nebūs premjera Induļa Emša pārstāvju.
	Premjera pārstāvji PA padomē likumā nav paredzēti jau no pērnā gada vidus, taču līdz Einara Repšes (Jaunais laiks) valdības krišanai četri viņa izvirzītie cilvēki turpinājuši darbu padomē, nodrošinot JL pārsvaru. Tagad saskaņā ar likumu padomē jābūt tikai pārstāvim no katras Saeimā ievēlētās partijas.
	Jaunās padomes priekšsēdētājs tāpat kā agrāk būs ekonomikas ministrs Juris Lujāns (Latvijas Pirmā partija), vietu padomē saglabās Tautas partijas pārstāvis Ivars Forands, Zaļo un Zemnieku savienības pārstāvis Askolds Kļaviņš, LPP pārstāvēs Juris Kokins, bet tēvzemiešus - Dzintars Rasnačs. No apvienības PCTVL ievēlētās un pēc tam sadalījušās frakcijas savu kopīgo pārstāvi nav izvirzījušas tāpat kā JL, kura pieci pārstāvji - frakcijas un četri līdzšinējā premjera pārstāvji - zaudēja amatus, valdībai atceļot iepriekšējo padomi. JL pārstāvis Edgars Jaunups Dienai sacīja, ka frakcijas pārstāvja izvirzīšanu kavējusi formalitāte - dokumentu nosūtīšana un tā nav apzināta laika vilcināšana, lai kavētu visas padomes iecelšanu. Darbu padomē turpinās kāds no tajā līdz šim strādājošiem pārstāvjiem, un viņa kandidatūru JL virzīs tuvākajā laikā.
	Jaunā padome uz pirmo sēdi, visticamāk, sanāks pēc nedēļas, jo tās locekļi vēl jāreģistrē Uzņēmumu reģistrā, Diena uzzināja aģentūrā.
Izvērtēs cenu kāpumu
LETA  04/30/04    Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) vairākas institūcijas aicinājis deleģēt pārstāvjus darba grupai, kas analizēs pēdējā laikā novērotā cenu kāpuma iemeslus, informēja Valsts kancelejas Komunikācijas departamentā. Emsis darba grupu vēlas veidot, ņemot vērā patēriņa cenu straujo pieaugumu un izmaiņas, kas saistītas ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā. Valdības vadītājs aicinājis ekspertus cenu kāpuma izvērtēšanai izvirzīt līdz šā gada 8. maijam. Emša vēstule nosūtīta finanšu ministram Oskaram Spurdziņam (TP), Latvijas Komercbanku asociācijas prezidentam Teodoram Tverijonam, Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras direktoram Jurim Kanelam, Centrālās statistikas pārvaldes priekšniecei Aijai Žīgurei, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes priekšsēdētājai Innai Šteinbukai u.c.
Prezidente tiksies ar hiphopiešiem
LETA  04/30/04    Piektdien Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga uz tikšanos Rīgas pilī aicinājusi hiphopa mūzikas projekta "Austrumbloks" pārstāvjus, atzinīgi novērtējot mūziķu ieguldījumu harmoniskas sabiedrības veidošanā. Tikšanās laikā "Austrumbloks" izpildīs divas dziesmas no jaunā albuma - "Deportācijas" un "Latvieši/Russkije". Pēc koncerta Valsts prezidente ar projekta dalībniekiem runās par integrāciju, vēstures izpratni jauniešu vidū, hiphopa kultūru un patriotismu. "Austrumbloks" ir jauns projekts, kurā apvienojušies aptuveni 20 hiphopa kultūras pārstāvji - Ozols, "Gacho", "Neplagiat", Raimoha, "Fool", Ultimāts, Zmc, "Apofeoz", "Proxis, Eal"s, "Awakums", "Full Clipp", Domino, Brokss u. c. Mūziķu apvienība vēlas realizēt ideju, ka divām kultūrām un divām mentalitātēm - latviešiem un krievvalodīgajiem - ir iespējams apvienoties kopīgā projektā.
Ūdre ar delegāciju brauks 
7000 latu vērtā komandējumā uz Brazīliju
BNS  04/30/04    Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre kopā ar stilisti Ligitu Andžāni, ārlietu padomnieci Līgu Bergmani un Saeimas darbinieci Sandru Pauru jūnija sākumā dosies uz Brazīlijas pilsētu Sanpaulu kur notiks starpparlamentu savienības un ANO konference par tirdzniecības un attīstības jautājumiem. 
	Latvijas delegācijas komandējums no Saeimas budžeta izmaksās aptuveni 7000 latu, aģentūrai BNS pastāstīja Saeimas Starpparlamentu attiecību biroja vadītāja Paura. 
	Viņa sacīja, ka nesen notikušajā Starpparlamentu savienības konferencē Meksikā, kurā piedalījās arī Ūdre, tieši Latvijas Saeimas priekšsēdētāja izvēlēta par Brazīlijā notiekošās konferences diskusijas vadītāju un Sanpaulu uzstāsies arī ar ziņojumu par attīstības stratēģiju pasaules ekonomikā. Konference Sanpaulu notiks no 10. līdz 13.jūnijam, savukārt priekšsēdētājas komandējums sākies 9.jūnijā un beigsies 16.jūnijā. 

Saimniecība
Aprimis uzņēmumu dibināšanas bums
NRA  04/30/04    Lai arī jaunradītu un reģistrēto uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību skaits ar katru gadu konsekventi samazinās, bet likvidēto uzņēmumu skaits palielinās, pagaidām nav pamata bažām, ka uzņēmējdarbība Latvijā sašaurinātos, starptautiskajā konferencē Ekonomikas zinātne lauku attīstībai secinājuši Latvijas Lauksaimniecības universitātes zinātnieki. 
	Profesors Kazimirs Špoģis, asistentes Ināra Jurgena un Žanete Zaharova pētījumā secinājuši, ka Latvijā jaunradītu un reģistrēto uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību skaits pēdējos gados konsekventi samazinās. 1996. gadā nodibināti un reģistrēti 9508 uzņēmumi, 2000. gadā - 8048, bet 2003. gadā līdz oktobra vidum - tikai 6152 uzņēmumi.
	Šādai parādībai var būt vairāki cēloņi, secinājuši zinātnieki. Viņuprāt, galvenie ir divi alternatīvie varianti - uzņēmējdarbības vides pasliktināšanās vai arī potenciālo uzņēmēju nopietnāka, lietpratīgāka attieksme pret jaunu uzņēmumu veidošanu. Vērtējot makroekonomiskos procesus Latvijā un globālā mērogā, zinātnieki sliecas vairāk par labu otrajam variantam. Tomēr arī viņi atzīst, ka šo tendenci nevar uzskatīt par normālu, jo Latvijā ir salīdzinoši maz uzņēmēju un uzņēmumu, rēķinot uz iedzīvotāju skaitu. Toties likvidēto uzņēmumu skaits arvien palielinās. Zinātnieki savos pētījumos ņēma vērā faktu, ka 1997.-1998. gadā tika veikta Uzņēmumu reģistra datu sakārtošama, izslēdzot no reģistra fiktīvos uzņēmumus, līdz ar to šajos gados likvidēti ļoti daudz uzņēmumu (katru gadu vairāk nekā 10 000). Pagājušajā gadā tika likvidēti 2437, bet 2002. gadā - 2763 uzņēmumi. Vai no tā var secināt, ka uzņēmējdarbība Latvijā sašaurinās? Zinātnieki uzskata, ka pagaidām tādam secinājumam nav pamata. Viņuprāt, tas izskaidrojams ar uzņēmumu konsolidāciju, integrāciju un ražošanas koncentrāciju.
	Analizējot datus par deviņiem rajoniem - Valmieras, Tukuma, Saldus, Jelgavas Dobeles, Bauskas, Aizkraukles, Preiļu un Krāslavas, pēc zinātnieku secinājumiem, visagrāk strauja uzņēmumu samazināšanās sākusies Saldus rajonā, kur jaunu uzņēmējsabiedrību skaits astoņos gados samazinājies trīs reizes. 
	Salīdzinoši visvairāk jaunu uzņēmējsabiedrību tiek dibinātas Valmieras rajonā. Pagājušā gada desmit mēnešos šajā rajonā reģistrēti 110 jauni uzņēmumi. Valmieras rajonā pēdējos četros gados reģistrēto uzņēmumu skaits uz 1000 ekonomiski aktīviem iedzīvotājiem ir divas reizes lielāks nekā Krāslavas rajonā. Tomēr zinātnieki domā, ka uzņēmējdarbības aktivitātēm nav izteikta sakara ar reģionu, jo līdzās Valmieras rajonam ierindojas Tukuma rajons, kur ir gandrīz tikpat liels jauno uzņēmumu skaits. 
	Tajā pašā laikā zinātnieki secinājuši, ka jaunu uzņēmumu veidošanos būtiski ietekmē iedzīvotāju izglītības līmenis. Mazizglītotu cilvēku vismazāk ir Valmieras, Tukuma un Saldus rajonā - rajonos, kur visvairāk dibinās jauni uzņēmumi. Toties rajonos, kur ir maz jaundibinātu uzņēmumu, mazizglītotu cilvēku ir 2,2 reizes vairāk.
Latvijai labi rādītāji
Dienas Bizness  04/29/04     Lielākā ES valstu daļa, ieskaitot tās, kas 1. maijā pievienosies savienībai, atpaliek no ASV konkurētspējas ziņā.  Tas uzsvērts Pasaules ekonomikas foruma ziņojumā "Lisabonas pārskats 2004." No jaunajām ES valstīm vislabākos rādītājus sasniegusi Igaunija, Slovēnija un Latvija. 
	Liberalizācijas rādītājs (vienota tirgus pilnveidošana, valsts atbalsts un konkurences politika) Latvijai ir augstākais starp visām kandidātvalstīm. Arī uzņēmējdarbības vides uzlabošanas jomā Latviju pārspēj tikai Igaunija, savukārt finanšu pakalpojumu ziņā pārākas ir Igaunija, Ungārija un Malta. Attīstītākajās no jaunajām dalībvalstīm ir labāk sagatavotas, lai sasniegtu Lisabonas kritērijus nekā dažas mazāk attīstītas ES dalībvalstis, atzīst pētījuma autori. Salīdzinot rādītājus ar trim labākajām jaunajām dal ībvalstīm un četru vājāko esošo ES dalībvalstu rādītājiem, dati pierāda visaptverošu jano dalībvalstu pārsvaru. 
Latvijā trūkst vienas un divu zvaigžņu viesnīcu
LETA  05/02/04     Latvijā trūkst vienas un divu zvaigžņu viesnīcu, kas par atbilstošu cenu piedāvātu arī labu kvalitāti, atzina Tūrisma attīstības valsts aģentūras pārstāve Zane Zeļenkova. 
	Vairums Latvijā esošo šīs kategorijas viesnīcu esot zemas kvalitātes, bet bieži par saviem pakalpojumiem prasot nesamērīgi augstu samaksu, stāstīja speciāliste. Vienlaikus interese par lētajām viesnīcām jeb jauniešu tūrisma mītnēm pieaugot. 
	"Aizvien biežāk cilvēki iebrauc un interesējas par "bed and breakfast" (gulta un brokastis) tipa tūrisma mītnēm. Šī Latvijas tūrisma biznesā pagaidām ir neaizpildīta niša," teica Zeļenkova. 
	Arī Ekonomikas ministrijas Tūrisma departamenta pārstāve Sanita Rancāne atzina, ka vienas un divu zvaigžņu viesnīcas un jauniešu hosteļi Latvijā nav plaši izplatīti, tomēr valsts pagaidām negatavojas veikt nekādus konkrētus pasākumus, lai veicinātu šādu viesnīcu attīstību. 
	"Iniciatīvai ir jānāk no uzņēmēju puses. Tūrisma uzņēmējiem, tāpat kā citiem mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem, ir iespējas saņemt uzņēmējdarbībai paredzēto atbalstu gan no Eiropas Savienības struktūrfondiem, gan citām atbalsta programmām," skaidroja Rancāne. 
	Zemo aktivitāti viņa skaidroja ar to, ka viesnīcu bizness ir joma, kurā jāiegulda daudz līdzekļu, un tā negarantē iespēju gūt ātru un vieglu peļņu. Arī starptautiskie lēto viesnīcu tīkli pagaidām interesi par darbību Latvijā nav izrādījuši. "Acīmredzot tādēļ, ka, izvērtējot piedāvājumu, piesardzīgi vērtē iespējas atpelnīt ieguldītās investīcijas," teica Rancāne. 
	Ja no uzņēmēju puses būtu jūtama aktivitāte šajā jomā, varētu arī plānot kādu atbalstu. "Ekonomikas ministrija tūrisma jomai pašreiz ir ļoti atvērta, tādēļ uzņēmēji ir aicināti nākt uz konsultācijām un apspriest jaunas idejas," teica Ekonomikas ministrijas pārstāve. 
	Kā jau ziņots, Latvijas, Lietuvas, Igaunijas un Krievijas jaunatnes tūrisma mītņu asociācijas ir izstrādājušas kopīgu attīstības plānu nākamajiem gadiem. 
	Kā informēja SO Latvijas jaunatnes tūrisma mītņu asociācijas "Apceļo Latviju" valdes priekšsēdētājs Armands Muižnieks, plāna mērķis ir izveidot jauniešu tūrisma mītņu tīklu Baltijā un bijušajās NVS valstīs, kur pagaidām šī tradīcija nav attīstīta. 
	Latvijā pašreiz darbojas apmēram desmit jauniešu tūrisma mītnes, bet potenciāli varētu izveidot vismaz 80, uzskata Muižnieks. 
	Pēc viņa domām, lai veiksmīgi izveidotu jauniešu tūrisma mītņu tīklu, nepieciešams arī valsts atbalsts, taču tas līdz šim esot bijis nepietiekams. Asociācija iecerei plāno piesaistīt arī Eiropas Savienības finansējumu. 
Uzņēmēji kūtri ievieš jauninājumus
Latvijas Avīze  05/03/04    Eiropas Savienības zinātnes jeb t. s. piektā ietvara programmas projekta "Reģionālās inovāciju stratēģijas" ietvaros veiktā aptauja uzrādīja, ka tikai divas firmas ieviesušas pašmāju zinātnieku jauninājumus, bet septiņas - ārzemnieku izgudrojumus. 
	Latvijas Tehnoloģiskā centra direktors Jānis Stabulnieks atklāja, ka lielākā daļa no aptaujātajiem 300 uzņēmumiem ražo produkciju un izmanto tehnoloģijas, kas izstrādātas pirms daudziem gadiem, dominē pašās firmās izstrādātie produkti un tehnoloģijas. Ļoti maz uzņēmumu savus produktus eksportē. 
	Pētījuma autori secina - firmām ir pasīva attieksme pret mārketinga pasākumiem, bet, ja tie tiek veikti - tad spontāni. Gandrīz pusei no firmām nav sagatavota mārketinga stratēģija. Lielākā daļa firmu uzskata, ka to priekšrocības ir kvalificēts darbaspēks un labas zināšanas par vietējo tirgu un klientiem. Vien 72 no aptaujātajām firmām uzskata, ka inovācijas un jaunu tehnoloģiju pielietošana ir vissvarīgākā priekšrocība konkurencē.
	Par to, ka Latvijas firmām nav priekšstata par inovācijām, liecina fakts, ka tikai dažās no tām veic zinātniski pētniecisko darbu, bet 45% firmu jaunu produktu izstrāde un ieviešana notiek ātrāk nekā četru mēnešu laikā. Speciālisti apšauba jaunu inovatīvu produktu izveidošanu tik īsā laikā.
	- Lielākajā daļā firmu inovācijas tiek saistītas ar jaunu iekārtu pirkšanu, uzņēmēji nav īpaši aktīvi jaunu zināšanu ieguvē ārpus Latvijas un tikpat kā nepērk jaunās tehnoloģijas un licences citās valstīs. Inovatīvā darbība notiek firmas "iekšienē", jo Latvijas universitātes un pētniecības institūti ir devuši inovatīvu atbalstu vien divām, bet citu valstu pētnieciskās iestādes - septiņām firmām. Tātad inovāciju firmās rosina galvenokārt tirgus - konkurenti, klienti un cena -, bet ne valsts pētniecības vai citas atbalsta programmas un zinātnieki, - sacīja profesors Stabulnieks. 
	Par svarīgākajiem izaugsmes faktoriem tiek uzskatīti jauni tirgi un esošo tirgus daļas paplašināšana Latvijā. Vislielākais pieprasījums ir pēc tehniskām konsultācijām tehnoloģiju pārnesē un iespējām piesaistīt investīcijas. Firmas ir gatavas ieguldīt laika resursus, bet nav gatavas par pakalpojumiem maksāt tirgus cenu. Lielākajai daļai no firmām nav sadarbības partneru attīstībai, ir vājas saites ar universitātēm, pētniecības institūtiem, konsultantiem, turklāt lielākajai daļai nav arī informācijas par zinātniski pētnieciskajām iestādēm. Apsekojums rāda, ka 173 jeb 57% no aptaujātajām firmām pētnieciskā darba rezultātu iegādei izlieto mazāk par 1% no kopējiem izdevumiem par ārējiem pakalpojumiem.
	Lielākā daļa firmu ir iecerējušas nākotnē izmantot trīs finanšu avotus: ES naudu, banku aizdevumu un valsts finanšu atbalsta shēmas. Vāji izteikta firmu vēlēšanās izmantot valsts uzņēmējdarbības atbalsta fondus un piedalīties starptautiskajās programmās.
	Latvijas Amatniecības kameras prezidents Vilnis Kazāks uzskata, ka problēma inovatīvo uzņēmumu veidošanā slēpjas pašos Latvijas firmu īpašniekos: - Privatizācijas rezultātā uzņēmumus "par sviestmaizi" nopirka liels skaits cilvēku bez pieredzes to pārvaldīšanā. Šiem cilvēkiem vissvarīgākais ir ar iespējami mazāku naudas ieguldījumu gūt pēc iespējas lielāku peļņu. Viņus neinteresē jaunu produktu radīšana, izdevīgāk ir kļūt par globālu uzņēmumu filiāli un, izmantojot lētu darbaspēku, ražot vienveidīgu produkciju. Tad nav jādomā arī par konkurenci Eiropas Savienībā. 
	Jauniem cilvēkiem, vismaz tiem, kuri beidz RTU, iegūst augstāko izglītību amatniecībā, nav iespēju pašiem veidot savus uzņēmumus - bankas nedod aizdevumu, nav ķīlas kredītiem. Jaunajiem speciālistiem vispirms seši septiņi gadi ir jābūt darba ņēmējiem. Kad nauda sakrāta, tad nereti uzņēmējdarbības gara vairs nav. Piedāvāju zinātniekiem veikt pētījumu par ierēdņu viltībām sava darba devēja muļķošanā. Ekonomikas ministrs Juris Lujāns, parlamentārais sekretārs Krišjānis Peters atbalsta amatniekus, bet šās ministrijas Būvniecības departamenta vadītājs, cilvēks, kurš reāli izpilda rīkojumus, rīkojas pretēji. Uzņēmējiem un visiem cilvēkiem, lai cīnītos pret, ir svarīgi zināt šīs darbības metodes. 
	Līdzīgs pētījums tika veikts arī 29 no 31 Latvijas zinātniski pētnieciskajām iestādēm. Vissvarīgākie secinājumi: dominē akadēmiskā vērtību sistēma, akadēmiskā vide ir nodalīta no rūpnieciskās, zems pieprasījums no rūpniecības, rūpniecība nav gatava maksāt par pētniecisko darbu. Manuprāt, vissvarīgākais pētījuma veicēju ieteikums bija sagatavot un īstenot Lisabonas konferencē pieņemto mērķi par ieteikumu zinātnei ik gadu piešķirt 3% no nacionālā kopprodukta. 
	J. Stabulnieks: - Latvijas ekonomiskajā telpā eksistē divas praktiski savstarpēji nesaistītas vides: zinātnes un pētniecības vide un uzņēmējdarbības vide. Latvijas zinātnē ir zaudēta kritiskā masa gan cilvēkresursu, gan tehniskā aprīkojuma, gan arī finanšu resursu ziņā.
Uzziņa
	Viena no ES 5. ietvara apakšprogrammām ir paredzēta inovāciju, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes veicināšanai. Tā sauktie RIS/RITTS projekti (Regional Innovation Strategies un Technology Transfer Strategies) ir izrādījušies par ļoti efektīvu reģionālās attīstības veicināšanas līdzekli. Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra, Latvijas Tehnoloģiskais centrs un Rīgas reģiona attīstības padome izturēja projektu konkursu un 2002. gada 1. aprīlī sāka aptuveni Ls 350 000 vērtu projektu, kurā ES finansējums veido 75% naudas. Projekts sadalīts trīs posmos. Pirmajā posmā apzinātas Latvijas inovatīvo uzņēmumu vajadzības un infrastruktūra, vietējais tehnoloģiskais potenciāls un novērtētas iesaistītās institūcijas. Sagatavota arī inovāciju stratēģija un tās īstenošanas rīcības plāns, veikta arī stipro, vājo pušu un draudu analīze, kā arī nākotnes tautsaimniecības izaugsmes nozaru analīze. Projekts beigsies šā gada novembrī.

Krievvalodīgo nemieri
Štābs sola līdz pēdējam 
cīnīties pret izglītības reformu
LETA  04/29/04    Krievu skolu aizstāvības štābs ir pārliecināts, ka izglītības reformu īstenot neizdosies, un šā mērķa sasniegšanai arī pēc 1.maija plāno protesta akcijas, arī diennakts mītiņus pie Ministru kabineta un Saeimas. 
	Kā šodien preses konferencē uzsvēra štāba pārstāvis un izglītības reformas pretinieks Dmitrijs Katemirovs, "ja kāds domā, ka šo reformu varēs realizēt, tad smagi maldās". 
	"Mēs vairāk necietīsim un prasīsim, lai atdod visas mums atņemtās tiesības," sacīja Katemirovs, brīdinot, ka protesta akcijas turpināsies. Ja reforma netiks atcelta, viņa bērni 1.septembrī uz skolu neiešot, jo "tādā skolā mēs bērnus neatdevām". 
	Štāba pārstāvji cer, ka 1.maija manifestācija, kas notiks pie pieminekļa padomju Latvijas un Rīgas atbrīvotājiem no fašistiskajiem iebrucējiem, būs vislielākā, taču konkrētu protestētāju skaitu neprognozēja. Jaunatnes kluba "Strasbūra" pārstāve Svetlana Savicka stāstīja, ka uz mītiņu ieradīsies cilvēki arī no Ventspils un Jelgavas. 
	Skaidrojot, kāpēc mītiņam izvēlēts 1.maijs, Savicka uzsvēra, ka šajā dienā Latvijā būs daudz ārvalstu preses pārstāvju, tāpēc šī būs iespēja parādīt Eiropai, kādu valsti tā uzņem Eiropas Savienībā. "Latvijā tiek pārkāptas cilvēktiesības, līdz ar to, vai tā ir tiesīga stāties Eiropas Savienībā," apgalvoja Savicka. 
	Štāba izplatītajos aicinājumos pirmo reizi akcentēta pieaugušo dalība 1.maija pasākumā. "Pieaugušie - ir jūsu laiks!" teikts štāba lapās, aicinot stāties plecu pie pleca ar bērniem un neatstāt viņus "viens pret vienu ar valdošo varu". 
	Aicinājumā norādīts, ka 1.maijs ir "izšķirošā cīņa" - lai Eiropa pārliecinās, ka "mēs neatdosim krievu skolas". Ar šo akciju štābs cer parādīt visai pasaulei, ka "mēs esam un ka ar mums jārēķinās". 
	Plānots, ka 1.maijā mītiņa dalībnieki plkst.10.30 pulcēsies pie Rīgas Kongresu nama un pie Pētera baznīcas un sāks kustību uz Pārdaugavu divās kolonnās. Mītiņš sāksies plkst.12 un paredzēts līdz plkst.15. 
	Kā ziņots, Rīgas pilsētas izpilddirektors izsniedzis izziņu Saeimas deputātam Jurim Sokolovskim (PCTVL), ļaujot 1.maijā Uzvaras parkā rīkot sapulci "krievu skolu saglabāšanai vienotā Eiropā". 
	Pieteikumā minēts, ka tajā piedalīsies 10 000 cilvēku. 
Izglītības reformas pretinieki Liepājā dodas 
nesankcionētā gājienā un kaujas ar policiju
LETA  05/01/04    Šodien, kamēr Liepājas mērs Uldis Sesks "Pablo bruģa" laukumā svinīgi pacēla Eiropas Savienības karogu, vairāk nekā 500 izglītības reformas pretinieku devās nesankcionētā gājienā pa Liepājas centrālajām ielām.
	Latvijas Nacionāli demokrātiskās partijas (LNDP) līdera Jevgeņija Osipova un viņa domubiedru rīkotās protesta akcijas laikā notika sadursme ar policiju - izcēlās neliels kautiņš, kā arī tika mēģināts sabojāt policijas automašīnu.
	Kā novēroja aģentūra LETA, protesta akcijā piedalījās vairāk nekā 500 cilvēki - jaunieši, skolas vecuma bērni, kā arī gados vecāki cilvēki.
	Gājiens sākās no laukuma, kas atrodas pretī bijušajam kinoteātrim "Liepāja", turpinājās pa Friča Brīvzemnieku ielu, Lielo ielu, Tirgoņu ielu un beidzās Čakstes laukumā, kur izvērtās nesankcionēts mītiņš.
	Mītiņā izraisījās sadursme ar policiju, kad Osipovs, kurš iepriekš aģentūrai LETA sacīja, ka pasākumu rīko kā privātpersona, nevis kā partijas pārstāvis, uzrunāja pūli.
	Policijas darbinieki centās uzrunu pārtraukt un viņu aizturēt, taču vairāki pasākuma dalībnieki aizstāvēja Osipovu. Sadursmes laikā policists, kurš centās aizturēt LNDP līderi, tika nogāzts gar zemi.
	Konflikts ar policiju turpinājās nesankcionētā pasākuma beigās, kad policijas darbinieki ielenca Osipovu un viņa domubiedrus, lai vēlreiz mēģinātu viņu aizturēt. Akcijas dalībnieki ielenca Osipovu, kavējot policijas darbiniekus. Vecāka gadu gājuma cilvēki likumsargus sauca par fašistiem, grūstīja, stumdīja policijas automašīnu. Kāda kundze ar kruķiem mēģināja pat izsist policijas automašīnas stiklu.
	Policijai izdevās aizturēt tikai divus Osipova domubiedrus, jo pie LNDP līdera piebrauca mikroautobuss, kurā viņš lielā steigā iekāpa un aizmuka no notikuma vietas.
	Kā novēroja aģentūra LETA, nesankcionētā gājiena laikā policija bija bezspēcīga un nespēja to apturēt.
	Gājiena priekšgalā gāja Osipovs. Akcijas dalībnieki nesa lielu plakātu ar uzrakstu "Krievi iet", vairākiem gājiena dalībniekiem bija krekliņi ar uzrakstiem "Rokas nost no krievu skolām" un "Liepāja pret reformu 2004", kā arī dažādi plakāti, kuros bija pret izglītības reformu vērsti saukļi.
	Protesta akcijas laikā tika traucēta pilsētas transporta kustība.
	Liepājas pilsētas un rajona policijas pārvaldes Kārtības policijas priekšnieks Gints Ešenvalds aģentūrai LETA sacīja, ka viss notikušais ir nofilmēts, tas tiks pētīts un notiks izmeklēšana. Nesankcionētā pasākuma rīkotāji nepaliks nesodīti. 
Reformas pretinieku 1.maija protesti - agresīvi 
Diena  05/03/04    Latvijas iestāšanos ES iezīmē protesti, krievi Latvijā atkal kļūst par ārzemniekiem, tā BBC un citi rietumu mediji vēstīja par dienu, kad valsts oficiāli iestājās ES. Policija lēš, ka gājienā un pasākumos pie Uzvaras pieminekļa Pārdaugavā piedalījušies aptuveni 20 tūkstošu cilvēku, bet organizatori no krievu skolu aizstāvības štāba min trīs reizes lielāku skaitli. Protesti bijuši arī Liepājā, kur notika reformas pretinieku un policijas sadursme. 
	Sestdienas rīts Rīgas centrā rādīja divas Latvijas - daļa plūda uz Doma laukumu, kur pusdienlaikā svinīgi tika pacelts ES karogs, bet citi pa K.Valdemāra ielu organizētā kolonnā T kreklos ar uzrakstiem "Rokas nost no krievu skolām", ES karogiem sēru noformējumā un rokas apsējiem ar uzrakstiem Aliens ("ārzemnieki" - angļu val., sarunvalodā arī "citplanētieši") devās uz Uzvaras pieminekli. 
	Organizatori jau pirms tam neslēpa, ka 1.maijam pasākums pieskaņots tāpēc, ka Rīgā būs daudz ārzemju mediju. "Mēs šodien nesvinam iestāšanos ES, jo esam nikni," aģentūrai AP stāstījusi 18 gadu vecā studente Darja. "Mēs gribam, lai pasaule mūs dzird, bet ne latviešu valodā."
	Lai gan pasākumā pie pieminekļa, kur vidējā un jaunā paaudze protestēja pret reformu, bet vecākā baudīja saulaino un silto pavasara dienu, piedalījās ievērojams skaits cilvēku, policija nav fiksējusi sabiedriskās kārtības pārkāpumus. Turpretī Liepājā vairāku simtu cilvēku nesankcionētais gājiens beidzās sadursmē ar policiju, un aizturēti divi cilvēki. 
	Ap 500 reformas pretinieku - jaunieši, skolēni un gados vecāki cilvēki, Latvijas Nacionāli demokrātiskās partijas (LNDP) līdera Jevgeņija Osipova aicināti, sapulcējās pie bijušā kinoteātra Liepāja un no turienes nesankcionētā gājienā pa Lielo ielu devās uz J.Čakstes laukumu, kas atrodas iepretim pilsētas domei. 
	Kad J.Osipovs mēģināja uzrunāt pūli, pie viņa piegāja pašvaldības policijas policisti un palūdza izbeigt nesankcionētās darbības. Taču J.Osipova domubiedri vienu no policistiem nogāza zemē, bet otram norāva jaku. 
	Kā Dienai pastāstīja pašvaldības policijas priekšnieks Normunds Dīķis, policija bija nolēmusi aizturēt J.Osipovu pēc tam, kad pūlis būs sācis izklīst. Taču aizturēšanas brīdī viņa atbalstītāji policijai to neļāva, tāpēc divi agresīvākie par huligānismu un pretošanos policijai tika aizturēti. Sergejam Kaļiņinam (1980) tiesa piesprieda administratīvo arestu uz astoņām diennaktīm, bet Julianam Barkanovam (1985) - septiņas diennaktis. Pats J.Osipovs, kuram izdevās no notikuma vietas aizbraukt, pagaidām nav aizturēts.

Kultūra
Sāksies restaurētās 
Nacionālā teātra ēkas atklāšanas svētki
DELFI  04/30/04    Otrdien, 4.maijā plkst.21:00 restaurētajā Nacionālā teātra vēsturiskajā ēkā sāksies svētki, kas ievadīs Nacionālā teātra atklāšanas procedūru, informēja teātra pārtāvji. 
	Rīgas domes amatpersonas un deputāti kopā ar Nacionālā teātra ļaudīm tiksies, lai iepazītos ar lielo restaurācijas darbu gala rezultātu, izstaigātu vecās jaunās telpas, iepazītos ar lielās skatuves tehniskajām iespējām, ar akustisko skanējumu skatītāju zālē, baudītu gaisotni, ko spēj sniegt vienīgi Nacionālā teātra īpašā aura. Rīgas domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komitejas priekšsēdētājs Dainis Īvāns ierosināja šādus svētkus sarīkot tieši Eiropas nedēļas dienu Latvijā ietvaros. 
	D.Īvāns uzskata, ka teātra atvēršanas svētku sakritībai ar Latvijas iestāšanos Eiropas savienībā ir arī simboliska nozīme, kas liecina, ka mūsu teātru māksla un aktieru profesionālisms nostājas līdzās kā līdzvērtīgi sava amata biedri un konkurenti jau pasaulē plaši atzītām Eiropas kultūras autoritātēm. 
	Neformālajā pasākumā un sarunā ar Rīgas domes amatpersonām, ar Nacionālā teātra māksliniekiem, ar celtniecības darbu izpildītājiem aicināti piedalīties žurnālisti. 
	Nacionālā teātra vēsturiskās ēkas atvēršanas svētki būs skaists ievads, gatavojoties teātra oficiālās atklāšanas ceremonijai, kā arī atvērto durvju dienas pasākumiem 15.maijā. 
Jaunas izstādes šonedēļ
NRA  05/03/04    Latvijas Mākslinieku savienības galerijā no 3. maija projektā RAM: Re-Approaching New Media notiks jauno mediju radošā darbnīca. RAM ir starptautisks jauno mediju organizāciju sadarbības projekts un simpoziju sērija, kas veltīti starpdisciplināru jauno mediju darbības virzienu un stratēģiju apzināšanai. Radošās darbnīcas uzaicinātajiem dalībniekiem veltītas Atvērtā koda prakses ieviešanai arhitektūrā, lokatīvajos medijos un kartogrāfijā, tīkla raidošo skaņas un vizuālo mediju telpā. Vienlaikus no 5. līdz 8. maijam notiks 5. starptautiskais simpozijs [RAM5]: atvērtā koda mēdiju arhitektūra. 
	Galerijā Tifāna no 4. maija apskatāma mākslinieka Valda Buša gleznu izstāde. Nedaudz retrospektīva, jo izstādei izraudzīti darbi, kas atklāj dažādus posmus gleznotāja daiļradē. Spilgtā koloristika, vēso un silto toņu izmantojums gleznās skatītājus arī informatīvi iepazīstinās ar V. Buša glezniecību. Šoreiz izstādītas tikai krāsām piesātinātas ainavas.
	Galerijā Daugava 5. maijā atklās Jāņa Ziņģīša gleznu izstādi Rīta zīmējums. Tās ir eļļas gleznas, taču šoreiz mākslinieks izraudzījies vairāk strādāt ar līniju, veidojot gleznotus zīmējumus, darbus, kuros spēcīgāk nekā agrāk jūtama zīmējuma klātbūtne.
	Liepājā, galerijā Klints, no 7. maija apskatāma izstāde Pērles diegos. Pērlīšu rotājumi adījumos, izšuvumos, audumos, tamborējumos - darbs, kas prasa lielu pacietību, darbs, kas vēlāk krāšņi rotā valkātāju.
	Valsts Mākslas muzejā 7. maijā atklās mākslinieces Līgas Purmales personālizstādi Redzamā pasaule. Tā aptvers mākslinieces radošo sniegumu no 1973. līdz 2003. gadam, eksponējot ap 70 dažādu autores daiļrades posmu gleznas (70. gadu interjera tēlojumi, 90. gadu figuratīvās kompozīcijas, ainavas) no Valsts Mākslas muzeja un Latvijas Mākslinieku savienības muzeja fondiem, privātkolekcijām, kā arī autores jaunākos darbus. Līgai Purmalei piemīt savs individuāls izteiksmes stils, un Latvijas mākslas kopainā viņa izceļas ar spēju radīt īpašu, sava laikmeta noskaņu ainu. Tā atklājas gan mākslinieces aizplīvurotās gaismēnu interpretācijās viņas panorāmiskos ainavu tēlojumos ar miglu un saules radīto mainīgo noskaņu, gan atšķirīgos gleznojumos caur stiklu. 
	Izstādes atklāšanā tiks atvērts pirmais Līgas Purmales mākslas darbu katalogs, to izdod Rīgas galerija. Izdevuma retrospektīvā daļa akcentē nozīmīgākos posmus mākslinieces daiļradē. Īpaša uzmanība veltīta foto reālistiskā perioda darbiem, kā arī ainavām, kas jau kļuvušas par gleznotājas firmas zīmi un kopš 80. gadu beigām pilsētas skatiem, kuru ikonogrāfijā iekļaujas arī deja, mūzika un citas figurālas kompozīcijas. 
	Līdz 7. maijam vēl var paspēt doties uz jebkuru Berlīnes muzeju. Atzīmējot Eiropas Savienības paplašināšanu, līdz 7. maijam iedzīvotājiem no jaunajām ES dalībvalstīm būs iespēja bez maksas apmeklēt vairāk nekā 150 Berlīnes muzeju. Pilsētas viesiem pie muzeju ieejas būs jāuzrāda vienīgi ceļojuma pase vai personas apliecība.

Citas ziņas
Latvijas iedzīvotāju skaits samazinās  
BNS  04/29/04     Arī pagājušajā gadā Latvijas iedzīvotāju skaits turpināja samazināties un gada sākumā bija 2 319 000 jeb par 12,3 tūkstošiem cilvēku mazāks nekā pirms gada. Par to informēja Centrālajā statistikas pārvaldē. Pārvalde gan norādīja, ka iedzīvotāju skaita samazinājuma tempi pēdējos gados kļūst lēnāki - 2002.gadā tas samazinājās par 0,6%, 2003.gadā - par 0,5%. 
	Iedzīvotāju skaits dabiskās kustības dēļ (mirušo skaitam pārsniedzot jaundzimušo skaitu) saruka par 11 400 tūkstošiem, emigrācijas pārsvars pār imigrāciju to samazināja par 900 cilvēkiem. Pēdējos gados Latvijā migrācijas ietekme iedzīvotāju skaita samazinājumā kļūst arvien mazāka, norāda pārvalde. Iepriekšējos gados novērotā zemā dzimstība, mirstības pieaugums un iedzīvotāju migrācijas negatīvais saldo Latvijā rada izmaiņas arī iedzīvotāju vecumsastāvā. Pārvalde informēja, ka bērnu un pusaudžu skaits līdz 14 gadu vecumam kopš 2000.gada samazinājies par gandrīz 72 tūkstošiem un to īpatsvars kopējā iedzīvotāju skaitā krities no 18% līdz 15%. Iedzīvotāju skaits vecumā virs 60 gadiem attiecīgajā periodā pieaudzis par 12 tūkstošiem jeb no 21% līdz 22% iedzīvotāju kopskaitā. 2004.gada sākumā bērnu un pusaudžu skaits uz 1000 darbspējīgajiem iedzīvotājiem bija gandrīz 1,5 reizes mazāks nekā pensijas vecuma iedzīvotāju skaits. 
Kononovam piespriež 
gada un astoņu mēnešu cietumsodu 
LETA  04/30/04    Piektdien Augstākā tiesa kara noziegumos apsūdzētajam Vasilijam Kononovam piesprieda brīvības atņemšanu uz gadu un astoņiem mēnešiem.
	Viņš cietumsodu jau ir izcietis, atrodoties apcietinājumā pirmstiesas izmeklēšanas un tiesas procesa laikā. Kā ziņots, prokurors tiesu debatēs lūdza piespriest Kononovam brīvības atņemšanu uz 12 gadiem.  Tiesa atzina Kononova vainu pēc Kriminālkodeksa 68.3.panta kara noziegumos.
	Jau ziņots, ka Latgales apgabaltiesa nolēma pārkvalificēt Kononovam piemēroto apsūdzību, atzīstot viņu par vainīgu bandītismā, un noilguma dēļ nolēma šo personu atbrīvot no kriminālsoda. Protestu par šo spriedumu iesniedza prokuratūra.
	Prokurors lūdza Kononovam, ņemot vērā tiesājamā veselības stāvokli un vecumu, piespriest brīvības atņemšanu uz 12 gadiem, jo, viņaprāt, celtā apsūdzība tiesā apstiprinājusies ar dokumentālajiem pierādījumiem, liecinieku liecībām, apsūdzētā paša tā laika pārskatiem par paveikto un viņa atmiņu pierakstiem.
	Kā teikts apsūdzībā, Kononovs vadīja sarkano partizānu grupu, kas ieradās sādžā, lai atriebtos tās iedzīvotājiem par it kā citas partizānu grupas nodošanu fašistiem. Partizāni viņa vadībā nogalināja Krupņiku ģimeni - Mihailu un viņa sievu Teklu, kura bija grūtniecības pēdējā mēnesī, kā arī Mihaila māti Veroniku. Šos cilvēkus dzīvus sadedzināja pašu mājā. Tekla bija mēģinājusi bēgt, taču partizāni viņu panākuši un pa logu iesvieduši degošajā mājā. Uzbrukumā tika nogalināti vēl vairāki cilvēki. 
Šopavasar ērces ļoti aktīvas
BNS  05/04/04     Šogad ērču aktivitāte ir četras reizes lielāka nekā pirms gada šajā laikā, ērces ir piesūkušās jau vairākiem desmitiem Rīgas un Rīgas rajona iedzīvotāju, trīs no tām bijušas inficētas ar encefalītu. 
	Sabiedrības veselības aģentūras preses sekretāre Ieva Lasmane pastāstīja, ka ērces šopavasar atmodušās agrāk - jau martā, tiklīdz gaisa temperatūra pārsniedza +5 grādus. 
	Svētku dienās dodoties pie dabas, speciālisti iesaka cilvēkiem būt īpaši uzmanīgiem un ģērbties piemērotās drēbes, lai izvairītos no ērces piesūkšanās. "Lai nepieļautu ērces piesūkšanos, pirms došanās mežā vai pie dabas apģērbs jāpielāgo tā, lai ērce nevarētu zem tā pakļūt. Bikšu gali jāieliek zeķēs vai zābakos, aprocēm un apkaklei jābūt cieši pieguļošai, bet krekls jāieliek biksēs," uzsvēra Lasmane. 
	Viņa piebilda, ka pastaigas laikā ik pa brīdim jāapskata apģērbs, īpaši kājas, lai savlaicīgi atklātu un notrauktu pa apģērbu rāpojošas ērces. Kā papildu drošības pasākumu var lietot ērču atbaidīšanai domātos aizsarglīdzekļus. Tāpat ir ieteicams izvēlēties gaišu apģērbu, jo uz tā ērces ir vieglāk pamanāmas. 
	Pārnākot no meža, nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai uz ķermeņa vai drēbēm nav ērču. Lai nesaslimtu ar ērču encefalītu, nepieciešams vakcinēties. 
	Pērn ar ērču encefalītu saslima 365 cilvēki, no kuriem trīs mira, savukārt gadu iepriekš ar bīstamo slimību saslima 150, bet mira tikai viens. Vidēji pēdējos 10 gados ar ērču encefalītu saslimuši 750 cilvēku un miruši seši. 
	Ērču encefalīts ir bīstama infekcijas slimība, kuras smagākās sekas ir kustību traucējumi un paralīze. 6% līdz 10% saslimušo ērču encefalītu pārslimo smagā formā, 1% gadījumu slimība beidzas ar nāvi, savukārt trešdaļa cilvēku, kuri pārslimojuši ērču encefalītu, sūdzas par galvassāpēm, kustību un līdzsvara traucējumiem, atmiņas traucējumiem, koncentrēšanās spēju pazemināšanos, emocionālu labilitāti, acu asarošanu un bezmiegu. 
Godina klaida latviešu devumu
Latvijas Avīze  05/05/04    Par īpašiem nopelniem Latvijas neatkarības un visas Eiropas stiprināšanā vakar pieci sabiedriskie aktīvisti saņēma Triju Zvaigžņu ordeņus un goda zīmes. Tās nu mirdzēs pie četru latviešu un paplašinātās Eiropas idejas nesēja Oto fon Habsburga krūtīm.
	Kad Latvijas neatkarības ideja dzīvoja caur dziesmoto revolūciju, gluži vai par himnu un visas tautas kopēju lūgsnu kļuva Andra Ritmaņa sacerētā "Palīdzi, Dievs!" Ievas Akurāteres izpildījumā. Vakar, saņemot Triju Zvaigžņu ordeni, viņš, nedaudz mulsi smaidot, teica: - Neticas. Neticami skaista sajūta!
	A. Ritmanis ASV ieradās kā bēglis kopā ar savu ģimeni. Izrādot īpašu mērķtiecību, viņš atguva tiesības strādāt par ārstu un drīz vien iemantoja visu apkārtējo apbrīnu un cieņu, pasniedzot ordeni, uzsvēra Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. A. Ritmanis veltīja daudz laika un līdzekļu, lai trimdā ne vien saglabātu, bet arī stiprinātu latvisko garu. Būdams ārsts, dzejnieks un rakstnieks, viņš organizēja latviešu dziesmu svētkus ASV rietumkrastā. - Es to darīju vienkārši tāpēc, ka tā likās pareizi - visu, kas ir iespējams, Latvijas labā. Protams, es tolaik nedomāju ne par kādiem apbalvojumiem, tādēļ šodien ir lieliska sajūta par tik augstu atzinību, - tā A. Ritmanis.
	Latviešu lūgsna "Palīdzi, Dievs!" uzrakstīta gadus septiņus pirms tam, kad to sāka dziedāt Ieva Akurātere. Tolaik trimdas latvieši izveidojuši grupu "Dzintars", kurai A. Ritmaņa meita bija muzikālā vadītāja. - Mēs neticējām, kad 1988. gadā šī dziesma nonāca Latvijā. Ieva kaut kādā veidā bija tikusi pie vienas mūsu skaņuplates. Atceros, viņai sākumā bija nepatikšanas šīs dziesmas dēļ, bet aizkustinājums pārņēma visu Latviju! - atminas dziesmas autors.
	Triju Zvaigžņu ordeni vakar saņēma arī Oto fon Habsburgs, kurš, ja vien vēsture nebūtu veikusi savas korekcijas, šobrīd ieņemtu Austroungārijas troni. - Šā cilvēka aktīvā darbība Eiropas Parlamentā un Austrumeiropas apspiesto tautu labā ir izcila! - norādīja V. Vīķe-Freiberga.
	Oto fon Habsburgs pirmais sāka diskusiju par Austrumeiropas valstīm Eiroparlamentā un ierosināja tajā atstāt simboliskās brīvās sēdvietas šo zemju pārstāvjiem. Tādēļ 1. maijs izvērtās par viņa visas dzīves darba piepildījuma brīdi.
Valsts augstāko apbalvojumu vakar saņēma arī Džordžtaunas universitātes ekonomikas profesors Juris Vīksniņš. Specializējoties starptautiskajā monetārajā politikā, viņš savulaik deva padomu Latvijas Bankai, kā padarīt latu par stabilu un vērtīgu valūtu.
	Viens no latviešu sabiedrības spēcīgākajiem balstiem Čikāgā Juris Valainis vakar saņēma Triju Zvaigžņu ordeņa zelta goda zīmi. - Viņš arvien ir bijis ļoti sabiedriski aktīvs - piedalījies vairāku dziesmu svētku organizatoru komitejās, kā arī daudzus gadus veidoja populāru latviešu radioprogrammu Čikāgā, - pasniedzot apbalvojumu, atgādināja Valsts prezidente.
	Augsto apbalvojumu saņēma arī ārsts, sabiedriskais darbinieks un Latvijas neatkarības veicinātājs Zigfrīds Zadvinskis. Viņš bija viens no Garezera vidusskolas un vasaras nometnes organizētājiem, kur latvieši rada kopīgu vietu, lai izglītotos un atpūstos.
	Šie ir pēdējie valsts apbalvojumi, kurus piešķīra Triju Zvaigžņu ordeņa dome. Likumdošanas izmaiņu dēļ šoruden ieviesīs vairākus valsts apbalvojumus, par kuru pasniegšanu būs atbildīgs Ordeņu kapituls.
Latvijas izlase A grupā ierindojas otrajā vietā
LETA  04/29/04     Latvijas hokeja izlase pasaules čempionātā augstākajā divīzijā A grupas noslēguma kopvērtējumā ierindojās otrajā vietā - tas kļuva zināms trešdien pēc grupas pēdējās spēles, kurā Čehija ar 5:1 sagrāva Vāciju. Čehijas izlase uzvarēja visās trijās apakšgrupas spēlēs un ieņēma pirmo vietu, bet Latvijas un Vācijas izlasēm bija pa trīs punktiem. Ar labāku gūto un zaudēto vārtu starpību otro vietu ieguva Latvijas izlase, bet trešā palika Vācija. Šīs trīs izlases arī turpinās cīņu par godalgām, bet par palikšanu augstākajā divīzijā spēlēs Kazahstānas hokejisti. 
LETA  04/30/04    Latvijas hokeja izlase pasaules čempionāta augstākajā divīzijā E apakšgrupas spēlē piektdien ar 0:2 (0:1, 0:1, 0:0) zaudēja Kanādas valstsvienībai.	
LETA  05/01/04     Latvijas hokeja izlase sestdien pasaules čempionātā augstākajā divīzijā E grupas otrajā spēlē cīnījās neizšķirti 1:1 (0:0, 0:0, 1:1) ar Šveices valstsvienību.
LETA  05/03/04     Latvijas hokeja izlase pirmdien pasaules čempionātā augstākajā divīzijā E grupas trešajā spēlē ar 5:2 (0:1, 3:1, 2:0) uzvarēja Austriju, nodrošinot vietu ceturtdaļfinālā.