K a s   j a u n s	
Nr. 345:   2004.g. 22.-28.aprīlis	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Savienībā un pasaulē
Saeima ieceļ Eiroparlamenta deputātus
LETA  04/22/04    Saeima šodien iecēla deviņus Eiroparlamenta deputātus, kuriem šie pienākumi būs jāpilda no 1.maija, kad Latvija kļūs par Eiropas Savienības (ES) dalībvalsti, līdz 19.jūlijam, kad darbu sāks jaunievēlētais Eiroparlamenta sastāvs. 
	No 1.maija Latviju Eiroparlamentā kā pilntiesīgi deputāti pārstāvēs apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK deputāts Guntars Krasts, Zaļo un zemnieku savienības deputāts Andis Kāposts, Tautas partijas deputāti Aleksandrs Kiršteins un Silva Golde, partijas "Jaunais laiks" deputāti Liene Liepiņa un Paulis Kļaviņš, Latvijas Pirmās partijas deputāte Inese Šlesere, Tautas saskaņas partijas deputāts Boriss Cilevičs un apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" deputāts Juris Sokolovskis.  
	Gandrīz visi viņi līdz šim ir pildījuši Latvijas novērotāja Eiroparlamentā pienākumus. Vienīgais, kuram nav Eiroparlamenta novērotāja pieredzes, ir Sokolovskis. 
	Vienīgā Saeimā pārstāvētā partija, kurai nebūs sava pārstāvja Eiroparlamentā, ir Latvijas Sociālistiskā partija (LSP), jo tās Saeimas frakcija tika izveidota pēc tam, kad parlaments jau bija sadalījis partiju kandidātus. Pašlaik LSP Eiroparlamentā ir savs novērotājs Martijans Bekasovs, kurš savas pilnvaras pēc 1.maija zaudēs. 
	Jau ziņots, ka Eiroparlamenta vēlēšanas Latvijā notiks 12.jūnijā. Jaunajā Eiroparlamenta sasaukumā Latviju pārstāvēs deviņi tautas vēlēti deputāti. 
Zinātne un pētniecība ES
NRA  04/22/04    Latvijas zinātnieki turpmāk jau kā pilnvērtīgas Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts pārstāvji iesaistīsies ES zinātniskajos pētniecības un tehnoloģijas attīstības projektos, kā arī turpinās divpusējo zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar ārpus ES esošām valstīm.
	Iestājoties ES, nav nepieciešams pārņemt savienības likumdošanas normas, tomēr jānodrošina apstākļi darbībai ES programmās, konkrēti, infrastruktūra, institūciju darbība, pētnieku kvalifikācija. Latvijā ir viens no zemākajiem zinātnes finansējumiem - ap 0,27% no iekšzemes kopprodukta. Lai Latvijas zinātnieki būtu konkurētspējīgi ar kolēģiem no citām ES valstīm, finansējums būtu jāpalielina vismaz līdz vienam procentam.
	Līdz ar iestāju ES tiks veicināta Latvijas un pārējo ES valstu zinātnieku sadarbība un valstij būs iespēja piesaistīt ES naudu pētījumiem.
	Tomēr pastāv bažas, ka Latvijas zinātnieki vairāk nekā pirmsiestāšanās periodā varētu doties strādāt uz citām ES valstīm.
Fišlers sola zemniekiem biezākus makus
NRA  04/24/04    Eiropas Savienības (ES) lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības komisārs Francs Fišlers, uzstājoties vakar Latvijas Lauksaimniecības universitātē konferencē Ekonomikas zinātne lauku attīstībai - 2004, uzsvēra ES sniegtās priekšrocības Latvijas lauksaimniekiem. Pēc viņa teiktā, zemniekiem nav jābaidās no ES, jo viņu ienākumi drīzumā palielināsies par vienu trešdaļu, ja, protams, paši cilvēki būs pietiekami aktīvi un uzņēmīgi.
	"Vēlos Latvijas lauksaimniekiem teikt, ka ES, protams, nav paradīze, tomēr nepavisam ne elle. Lauksaimnieku labklājības līmenis pilnīgi noteikti būs augstāks. Viņi pieredzēs dotāciju līmeņa pieaugumu, stabilākas cenas un ievērojamu atbalstu nepieciešamajam pārstrukturēšanas un modernizācijas procesam. Nedrīkst aizmirst, ka pārstrukturēšanai un modernizācijai ir jānotiek jebkurā gadījumā - ar vai bez ES!" teica F. Fišlers. Viņš gan arī piebilda, ka ir pēdējais laiks pārvarēt veco klišeju par to, cik netaisnīgs ir bijis pievienošanās darījums.
	Komisārs skaidroja, ka tiešo maksājumu pakāpeniska ieviešana ataino tikai daļu no kopējā atbalsta, Latvijai pievienojoties ES. Pirmajā pievienošanās gadā jaunajām dalībvalstīm atvēl tikai 25 procentus no tiešo maksājumu līmeņa. Simtprocentīgu tiešo maksājumu atbalstu jauno valstu lauksaimnieki saņems tikai 2013. gadā.
	"Lauksaimnieki nekavējoties pilnā apmērā iegūs no tirgus atbalsta pasākumiem un pastiprinātās lauku attīstības politikas. Tas nozīmē drošības pasākumus tirgus krīžu gadījumos un vairāk naudas lauksaimnieku kabatā vides aizsardzības pasākumiem vai pārtikas kvalitātei. Sevišķi lauku attīstības jomā pasākumi ir īpaši piemēroti jauno dalībvalstu vajadzībām. Lauku apvidi Latvijā var sagaidīt proporcionāli lielākus finanšu piešķīrumus, nekā tie ir līdzšinējās ES dalībvalstīs. Šie pasākumi veicina lauku ekonomiku stiprināšanu, amortizējot nelabvēlīgus restrukturizācijas procesa sociālos efektus un veidojot lauku apvidus jūsu valstī pievilcīgākus dzīvošanai un strādāšanai," viņš uzsvēra. 
	F. Fišlers kā pozitīvu piemēru minēja Īriju un Austriju, kur viņš pats dzimis. Īrija ar ES atbalstu spēja attīstīt informāciju tehnoloģiju nozari un tādējādi panākt izaugsmi, savukārt Austrijā pozitīvu ieguldījumu deva piensaimniecības un lauku tūrisma mijiedarbība. Tas, vai arī Latvija spēs sasniegt labus ekonomiskos rezultātus, ir atkarīgs no valsts un tās iedzīvotājiem, jo, pēc F. Fišlera teiktā, ES nevienas valsts vietā nedomās, tā tikai dod iespējas iecerēto realizēt.
	Zemkopības ministrs Mārtiņš Roze atzina, ka Latvijai ir visas iespējas attīstīt gan informācijas tehnoloģiju jomu, gan piensaimniecību un lauku tūrismu, turklāt mūsu valstij atšķirībā abām iepriekšminētajām ir priekšrocība attīstīt mežapstrādi un amatniecību.
	Uzstāšanās laikā F. Fišlers pievērsās arī vairākās jaunajās ES dalībvalstīs kritizētajiem pārprodukcijas jautājumiem. Viņš skaidroja, ka pašlaik šajās valstīs vidējais cenu līmenis un importa tarifi ir daudz zemāki nekā pašreizējās ES dalībvalstīs. Taču pastāv risks, ka pēc paplašināšanās pārprodukcijas būs vēl vairāk. Viņš sacīja, ka ES mērķis nav iedzīt bankrotā simtiem tūkstošu lauku saimniecību un sodīt tirgotājus. "Mūsu mērķis ir apturēt pārprodukciju jau uzreiz pēc jauno dalībvalstu iestāšanās, novērst spekulāciju ar cenām un izvairīties no finanšu līdzekļu izmantošanas, lai veiktu pārprodukcijas likvidācijas pasākumus - uzpirkšanu, glabāšanu un eksportu -, lai gan šādiem mērķiem ES budžetā līdzekļi ir paredzēti," sacīja ES komisārs.
Eiropas Parlamenta lielākās frakcijas 
vadītājs Poterings - vizītē Latvijā 
Diena  04/26/04    Eiropas Parlamenta (EP) Tautas partijas frakcijas vadītājs Hanss Gerts Poterings, kurš viesojās Latvijā, bija patīkami pārsteigts par Latvijas jauniešu labajām zināšanām par EP.
	Sestdienas rītā jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki piestāja pie viesnīcas Hotel de Rome, lai aprunātos ar Eiropas Tautas partijas un Eiropas demokrātu grupas priekšsēdētāju H.G.Poteringu un Latvijas Tautas partijas (TP) deputātiem. Tur bija novietota informatīvā telts, kur ikviens varēja uzdot jautājumus politiķiem.
	Eiropas Tautas partija ir lielākā politiskā grupa Eiroparlamentā ar 232 deputātiem. Tajā ietilpst vairāk nekā 60 konservatīvo partiju no visas Eiropas. Pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) arī Latvijas TP, Jaunais laiks un Latvijas Pirmā partija (LPP) būs šo EP partiju grupā. Tas nozīmē, ka visi deputāti, kas no šīm partijām EP vēlēšanās tiks ievēlēti, tiks iekļauti H.G.Poteringa vadītajā frakcijā. Līdz šim minētās Latvijas partijas grupā piedalījās tikai kā novērotājas.
	Piektdien H.G.Poterings tikās ar LPP pārstāvjiem iekšlietu ministru Ēriku Jēkabsonu un Oskaru Kastēnu, ar kuriem pārrunāja Latvijas robežu stāvokli ar Krieviju un Baltkrieviju, ziņo BNS. Sestdienas rītā H.G.Poterings tikās ar Latvijas TP pārstāvjiem ārlietu ministru Rihardu Pīku, aizsardzības ministru Ati Slakteri un Saeimas Ārlietu komisijas vadītāju Arti Pabriku. Tiekoties ar Latvijas politiķiem, H.G.Poterings paudis gandarījumu par partiju līdzšinējo darbību EP novērotāju lomā.
Latvijai jābūt gatavai nelegālo 
imigrantu ieplūšanai no Baltkrievijas 
LETA  04/27/04     Patlaban Baltkrievijā uzturas aptuveni 250 000 nelegālo imigrantu no Ukrainas un citām NVS valstīm, un, mainoties politiskajai situācijai kaimiņzemē, Latvijai jābūt gatavai šo cilvēku iespējamajai ieplūšanai mūsu valstī, šodien Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas sēdē teica Valsts robežsardzes priekšnieks, ģenerālis Gunārs Dāboliņš. Viņš šādu informāciju deputātiem sniedza, runājot par nepieciešamību steidzami rekonstruēt nelegālo imigrantu uzturēšanās nometni "Olaine", tajā ieguldot aptuveni divus miljonus latu. 
	Jau ziņots, ka Iekšlietu ministrija (IeM) sagatavojusi attiecīgu Valsts investīciju projekta pieteikumu. Tiekot izvērtētas iespējas piesaistīt arī ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļus rekonstrukcijas veikšanai un ēku iekārtošanai. 
	IeM skaidro, ka nometnes teritorijā atrodas divas divstāvu ēkas, ūdenskrātuve, ārējās komunikācijas un angārs. No nometnes teritorijas ēkām pašreiz tiek izmantota tikai viena, jo otras ēkas tehniskais stāvoklis ir slikts, un IeM uzskata, ka šo ēku nepieciešams pēc iespējas ātrāk rekonstruēt, pretējā gadījumā tā būs jānojauc. 
	Arī ēkai, kurā nelegālie imigranti pašlaik izvietoti, tehniskais stāvoklis neesot labs. 
	Pašreizējā nometnes infrastruktūra nedod iespēju pilnā apjomā nodrošināt Imigrācijas likuma un personāla darba drošības prasību izpildi, jo nav iespējams nodalīt dažādu savstarpēji naidīgu ticību pārstāvjus, nodrošināt ģimeņu vienotību, nodrošināt agresīvu, citiem aizturētajiem un personālam bīstamu aizturēto izolētu izmitināšanu, kā arī nepieļaut nometnes nesankcionētas atstāšanas gadījumus. 
	Vidēji nometnē mēnesī uzturas 50 nelegālo imigrantu. 
	Saeimas komisija šodien uzklausīja IeM sagatavoto informāciju par Valsts robežsardzei nepieciešamo finansējumu 2005.gada valsts budžetā un nolēma atbalstīt projektus, kas saistīti ar nometnes "Olaine" rekonstruēšanu. 

Latvijas tēls
Zurofs tomēr necildina Latviju
Diena  04/22/04    Latvija Simona Vīzentāla centra darbības gada pārskatā minēta starp tām valstīm, kam visvairāk pārbaudei piegādātas ziņas par iespējamiem nacistiskā režīma noziegumiem pret ebrejiem, taču centra vadītājs Efraims Zurofs Dienai trešdien teica — tas nebūt nenozīmē, ka Latvija ir uzskatāma par aktīvāko valsti. Viņš akcentē, ka Latvijas tiesībsargi lielākoties izmeklējot viņa sniegto informāciju, nevis paši aktīvi to meklējot. Latvijas Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Šubrovska saka — prokuratūra saņem materiālus ne tikai no E.Zurofa, bet arī citiem avotiem par iespējamo noziedznieku vārdiem, un pārbauda ne tikai iespējamos nacistiskā, bet arī komunistiskā režīma noziegumus. 
	E.Zurofs vairākkārt Latvijai pārmetis, viņaprāt, pasivitāti holokausta noziegumu izmeklēšanā, taču Vīzentāla centra sniegtās ziņas visbiežāk nav apstiprinājušās. E.Zurofs ir viens no nedaudzajiem centīgajiem nacistisko noziedznieku vajātājiem. Pat Vīzentāla centra dibinātājs S.Vīzentāls paziņojis, ka viņš pārtrauc nacistu meklēšanu, jo "tie, kas vēl dzīvi, ir pārāk veci un slimi, lai stātos tiesas priekšā," trešdien ziņo interneta portāls jewish.ru. 
Plaisas zem fasādes
Latvijas Avīze  04/28/04    Zviedru žurnālists Jans Blumgrēns "Svenska Dagbladet" licis mazāk skanīgu virsrakstu, viņaprāt, Latviju atmaskojošam rakstam: "Sociālais posts aiz Latvijas Eiropas Savienības fasādes". 
	"Pirms iestāšanās ES Latvija ir demonstrējusi iespaidīgus ekonomiskās izaugsmes skaitļus, taču aiz fasādes nav tikpat skaista aina. Plaisa starp bagātajiem un nabadzīgajiem paplašinās un sociālā izstumtība kļūst aizvien lielāka. Nekad līdz šim Rīgā nav bijis tik daudz klejojošu jeb ielas bērnu kā tagad," žurnālists ievada stāstu par kādu 39 gadus vecu Ingrīdu, kura ar 92 latu pabalstu mēnesī audzina septiņus bērnus.
	"Nabadzīgas mājsaimniecības ir visās pasaules pilsētās, tomēr strādnieku rajona - Latgales priekšpilsētas, kas atrodas desmit minūšu gājiena attālumā no Rīgas centra, - vide pārsteidz. Nolaistas, izdegušas mājas bez logiem vairāk asociējas ar kara izpostīto Čečeniju, nevis valsti, kas stāv uz Eiropas Savienības sliekšņa un oficiāli uzrāda labus ekonomiskās izaugsmes skaitļus. Te dzīvo ģimenes, kurām katra diena ir cīņa par ēdienu, ko likt galdā," baismīgu ainu zīmē zviedrs. 
	Viņš arī vaļsirdīgi atzīst: "Latviju iespējams attēlot gan baltā, gan melnā krāsā. Pēcpusdienas pastaiga pa Vecrīgu ir veldzējums dvēselei. (..) Vide ir tik starptautiska un tāla no vecajiem stereotipi garlaicīgajiem padomju laikiem, cik vien iespējams. Šeit Latvija jau atrodas Eiropas Savienībā, un tās galvaspilsēta gandrīz nemaz neatšķiras no tādām metropolēm kā Kopenhāgena, Stokholma vai Prāga," godīga ārzemju žurnālista atziņa - atkarībā no kuras puses raugās, Latvija var izskatīties gan šā, gan tā.

Gribīgo koalīcija
Arī Polija apsver iespēju 
atsaukt karaspēku no Irākas
NRA  04/22/04    Polija apsver iespēju par savu karavīru atsaukšanu no Irākas, taču jebkāda iespējamā spēku atvilkšana nebūs pēkšņa un būs saskaņota ar Vašingtonu, vakar paziņoja Polijas premjerministrs Lešeks Millers. Iepriekš lēmumu par sava karaspēka atsaukšanu pieņēma Spānija.
	Latvijas amatpersonas pagaidām atturīgi izsakās par iespēju Latvijai izvest savus miera uzturēšanas spēkus no Irākas. Latvijas karavīri Irākā ziņas par citu valstu karaspēku atsaukšanu uztver mierīgi.
	"Tas, ka spāņu karaspēks tiek izvests no Irākas, kādu laiku radīs nelielas problēmas, bet tas neradīs nekādas grūtības, jo tas tiks aizvietots ar citas valsts vienību, kura pārņems atbildību par atbildīgo rajonu," speciālintervijā no Irākas Neatkarīgajai stāsta Latvijas kontingenta komandieris, pulkvežleitnants Igors Rajevs. 
	Viņš piebilda, ka vienīgā grūtība mūsu rotai būs tā, ka nāksies nodibināt kontaktus ar jauno vienību, jo ir robeža ar spāņu karaspēka atbildīgo teritoriju. Spāņu atbildības zonu latviešu karaspēkam nevajadzēšot pārņemt. Runājot par citu valstu karaspēka izvešanu no Irākas, pulkvežleitnants pauž, ka tas nevar radīt mūsu karavīros bažas.
	"Formāli runājot, ja poļi atsauc savu karaspēku, mēs paliksim zem ASV karaspēka, jo Latvijas kontingents Irākā ir nodots operatīvā kontrolē Amerikas apvienoto daudznacionālo spēku komandierim," skaidro I. Rajevs. Pēc viņa teiktā, pašlaik operatīvā kontrolē mūsu karavīri ir nodoti daudznacionālās divīzijas poļu komandierim. Mēs ļoti aktīvi apspriežam jautājumu par poļu paziņojumu, un karavīri par to ir informēti, stāsta pulkvežleitnants.
	Latvijas prezidente Vaira Vīķe-Freiberga pagaidām atturīgi izsakās par iespēju Latvijai izvest savus miera uzturēšanas spēkus no Irākas, kur pēdējā laikā ASV vadītā koalīcija bieži saduras ar kaujinieku grupējumiem, ziņo BNS.
	Atbildot uz aģentūras jautājumu, kā Latvijai vajadzētu rīkoties, ja Polija nolemtu izvest savus karavīrus no Irākas, prezidente sacīja: "Tādā gadījumā, protams, mēs ar viņiem to jautājumu pārrunātu un arī Latvijā tas tiktu nopietni apsvērts visos iespējamos līmeņos. Tas nav tāds lēmums, ko pieņemt tā vienkārši."
	Aizsardzības ministrijas preses nodaļas vadītāja Anda Baraškina, citējot aizsardzības ministra Ata Slaktera (TP) teikto, Neatkarīgajai pastāstīja, ka Spānijas rīcība tiek vērtēta negatīvi, bet Polijas paziņojums pagaidām vēl neesot apstiprināts. Notiekot konsultācijas ar sabiedrotajiem, bet lēmums tiks pieņemts patstāvīgi. Pēc A. Baraškinas teiktā, iespējamo lēmumu esot vēl pāragri izteikt, jo ir jādiskutē un jāpieņem Latvijai vislabākais risinājums. "Poļu paziņojums pie izvērtēšanas noteikti tiks ņemts vērā," sacīja A. Baraškina.
Nepārskatīs attieksmi
LETA  04/27/04    Latvijai nav pamata pārskatīt savu statusu Irākā, sacīja ārlietu ministrs Rihards Pīks (TP). "Ja visi sabiedrotie atsauks savu karaspēku vienības, tad Irākā arvien asāk uzliesmos terorisms un var sākties pilsoņu karš," sacīja ministrs. Latvijai arī nav iespēju sūtīt papildu spēkus uz Irāku, jo valsts pārstāvji šobrīd jau atrodas miera misijās Afganistānā un Kosovā. Ja Tuvajos Austrumos veidojas liela valsts, kurā valda teroristi, tas var negatīvi atsaukties uz Eiropu, kurā dzīvo daudz musulmaņu, norādīja Pīks. Viņš uzsvēra, ka solidārā atbalsta ietvaros arī Latvijai jāpalīdz Irākā nostiprināt tāds režīms, ar kuru iespējams pārvaldīt valsti.
Divreiz apšauda mūsu kareivjus
LETA  04/28/04    Divreiz apšaudīti Latvijas karavīri Irākā - nemiernieki no slēpņa uzbruka rotas komandiera Sandra Gaugera eskorta kolonnai, bet vēlāk uzbrukts arī koalīcijas spēku bāzei Hillas pilsētā, cietušo abās apšaudēs nav. Nacionālo bruņoto spēku (NBS) preses un informācijas nodaļas priekšnieks Uldis Davidovs informēja, ka Gaugers pirmdien tikās ar Kiflas pilsētas mēru un policijas nodaļas priekšnieku, lai apspriestu pilsētas vadības turpmāko sadarbību ar koalīcijas spēkiem. Atceļā uz bāzi, ap 12.45 no slēpņa apšaudīta rotas komandiera eskorta kolonna, Latvijas karavīri atklājuši pretuguni. Rotas komandieris nolēmis neuzsākt pretuzbrukumu un Latvijas kontingenta karavīri atkāpušies uz Hillas militārā bāze. Karavīri incidentā nav cietuši. Savukārt naktī uz otrdienu apšaudīta arī koalīcijas spēku bāze. Arī šajā apšaudē cietušo nav. Aprīlī Latvijas karavīri apšaudīti jau piecas reizes.

Valdība un partijas
KNAB vadībai - pirmie pieci pretendenti
NRA  04/23/04    Konkursā uz Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītāja amatu pieteikušies pirmie pieci pretendenti, to vidū KNAB direktora pienākumu izpildītāja Juta Strīķe un vēl divi pretendenti, kas kandidēja arī Einara Repšes valdības izsludinātajā konkursā. 
	Trim kandidātiem ir augstākā juridiskā izglītība - šī gan nav obligāta prasība likumā un konkursa nolikumā, bet daļa konkursa komisijas locekļu, kas pārstāv tiesībsargājošās iestādes, Neatkarīgajai iepriekš atzina, ka KNAB vadītājam juridiskās zināšanas ir būtiskas un to uzskatīs par kandidāta priekšrocību. 
	J. Strīķe juridisko izglītību ieguvusi Latvijas Universitātē, iepriekš strādājusi Drošības policijā. Viens no pretendentiem, Galvenās kriminālpolicijas pārvaldes speciālists Aigars Edvardsons, E. Repšes valdības konkursā tika līdz atlases otrajai kārtai. Viņš augstāko juridisko izglītību guvis Krievijas Iekšlietu ministrijas Volgogradas augstākajā izmeklētāju skolā un Latvijas Policijas akadēmijā, kur vēl turpina studijas doktorantūrā. Juridisko koledžu beidzis Gunārs Cēzars. 
	Augstākā izglītība ekonomikā ir Gvido Ķillam, savukārt viens no pretendentiem - traktorists Janeks Kanta - ir ar nepabeigtu vidējo izglītību. Piesakoties iepriekšējā konkursā, savu vēlmi kandidēt viņš pamatoja šādi: "Esmu gatavs mocīties, ja tādi apstākļi tiktu radīti. Esmu pilnīgi atteicies no radiem, lai neietekmētu izvēli kalpot Latvijai, lai kādi laiki būtu. Esmu radošs ekstremālā situācijā." 
	Pieteikumus pretendenti var iesniegt līdz 5. maijam. 
	Jau ziņots, ka, izvērtējot KNAB darbinieku sūdzības par J. Strīķi, dienesta pārbaudē tika atklāti darba likumdošanas pārkāpumi, kas gan neliedza J. Strīķei pretendēt uz vakanci. Arī premjers Indulis Emsis deva zaļo gaismu J. Strīķes turpmākajai darbībai gan pagaidu amatā, gan startam konkursā.
	Jautāta par premjera rīkojuma izpildi, kurā KNAB vadība aicināta novērst pārkāpumus un arī izvērtēt iespēju pieņemt darbā psihologu nelabvēlīgā psiholoģiskā klimata uzlabošanai, J. Strīķe Neatkarīgajai sacīja, ka visas rekomendācijas tiks izvērtētas noteikto 10 dienu laikā, līdz nākamās nedēļas beigām.
Latvija pirmo reizi izraida diplomātu
NRA  04/24/04    Latvijas Ārlietu ministrija (ĀM) vakar paziņoja, ka "par darbību, kas nav savienojama ar diplomāta statusu", no valsts tiek izraidīts viens Krievijas diplomāts. Diplomātiskajā valodā šādi tiek apzīmēta spiegošana. Latvijai jārēķinās, ka arī kāds tās diplomāts varētu tikt izraidīts no Krievijas.
	Diplomāta vārds un amats netiek atklāts. Šis ir pirmais gadījums pēc neatkarības atjaunošanas, kad Latvija izraida ārvalstu diplomātu.
	ĀM valsts sekretārs Māris Riekstiņš 23. aprīlī Krievijas vēstniekam Latvijā Igoram Studeņņikovam iesniedza notu par diplomāta izraidīšanu. 
	ĀM vakar uzdeva Krievijas vēstniecībai nodrošināt, lai diplomāts Latvijas teritoriju atstātu 72 stundu laikā. Tātad vēlākais 26. aprīlī viņam Latvija jāpamet.
	Satversmes aizsardzības biroja rīcībā ir informācija, ka Krievijas diplomāts veicis darbības, kuras neietilpst diplomātisko darbinieku pienākumos, kā arī mēģinājis iegūt un tālāk izmantot informāciju, kas rada tiešus draudus Latvijas nacionālajai drošībai. Diplomāts mēģinājis iegūt informāciju par NATO militāro infrastruktūru, par atsevišķiem aktuāliem Latvijas iekšpolitiskiem un ārpolitiskiem notikumiem. Ārpolitikas ekspertu viedokļos izskan pieļāvumi, kas tas varētu būt saistīts arī ar krievu skolu protestiem.
	Tomēr varas iestādes paskaidrojumos par izraidīšanas iemesliem ir ļoti skopas. Ja runātu konkrēti, tieši kādu jautājumu spiegošanā un kādos apstākļos pieķerts diplomāts, tas varētu nodarīt kaitējumu pašai Latvijas valstij, izgaismojot drošības iestāžu informācijas vākšanas metodes. 
	Krievijas diplomāts no Latvijas tiek izraidīts saskaņā ar Vīnes konvencijas par diplomātiskajām attiecībām 9. punktu. Tas dod tiesības valstij jebkurā laikā un, nepaskaidrojot lēmuma iemeslus, paziņot, ka citas valsts diplomātiskās misijas vadītājs vai jebkurš cits tās loceklis ir persona non grata jeb nevēlama persona.
	Krievija "saglabā tiesības spert adekvātus atbildes soļus", piektdien paziņoja Krievijas Ārlietu ministrija. 
	"Šis izaicinošais un pilnīgi nemotivētais izlēciens kārtējo reizi apliecina, ka Baltijas valstu galvaspilsētās ir acīmredzams patstāvīgas lēmumu pieņemšanas spējas deficīts," teikts Krievijas Ārlietu ministrijas paziņojumā. 
	Krievijas diplomātus vairākas reizes izraidījusi Igaunija un Lietuva. 2000. gada augustā un šā gada martā Igaunija izraidīja divus Krievijas diplomātus. Krievija abas reizes atbildēja, izraidot divus Igaunijas diplomātus. Šā gada februārī Lietuva izraidīja trīs Krievijas diplomātus, pēc tam sekoja atbilde - trīs Lietuvas ārlietu resora pārstāvju izraidīšana.
	"Cerams, ka nekāda atriebība nesekos," Neatkarīgajai sacīja Latvijas ĀM valsts sekretārs Māris Riekstiņš, vaicāts, vai drīzumā varētu notikt kāda Latvijas diplomāta izraidīšana no Krievijas. Viņš uzsvēra, ka Latvijas diplomāti nenodarbojas ne ar ko tādu, par ko būtu jāizraida, taču nevar izslēgt likumos nerakstīto, bet praksē parasti sastopamo atbildes reakciju uz diplomātu izraidīšanu.
	Krievijā pašlaik strādā deviņi Latvijas diplomāti, seši konsulārie darbinieki, viens militārais atašejs, kā arī citu jomu darbinieki - māju pārvaldnieki, grāmatveži utt. Ja kādam Latvijas pārstāvim būs jāatgriežas Latvijā, Latvijas Ārlietu ministrija, zinot izraidīšanas apstākļus, to neuzskatīs par kauna traipu viņa diplomātiskajā karjerā, sacīja ĀM valsts sekretārs.
TSP: Ja netiks pārskatīta izglītības reforma, 
būs jauna valdība 
LETA  04/27/04    Ja Induļa Emša (ZZS) valdība nepārskatīs mazākumtautību skolu izglītības reformu, būs jauns Ministru kabinets, šodien publicētā intervijā "Latvijas Avīzei" paziņojis Tautas saskaņas partijas (TSP) frakcijas deputāts Aleksandrs Bartaševics.
	Kā ziņots, pagājušajā nedēļā TSP nosūtīja Emsim atklātu vēstuli, kurā aicināja sākt dialogu par izglītības reformu. Atklātā vēstulē, kuru parakstījis TSP priekšsēdētājs Jānis Jurkāns, teikts, ka, atbalstot Emša valdību, partija cerējusi uz konstruktīvu sadarbību, arī uz starpnacionālās spriedzes mazināšanos.
	"Mēs gribam, lai šī valdība atrisinātu izglītības jautājumu. Un tieši uz to spiežam. Mēs nespiežam uz šīs valdības demisiju, bet nevaram citādi rīkoties," akcentē Bartaševics.
	Viņš skaidro, ka TSP neiebilstu, ja izglītības reforma turpinātos, taču būtu jāpārskata likumā iestrādātā proporcija, kādā priekšmeti mācāmi valsts un mazākumtautības valodā. "Mēs vēlamies, lai šo mācību valodas proporciju noteiktu pašvaldība, skolēnu vecāki un skolu direktori," norāda TSP pārstāvis.
	Atbildot uz jautājumu, cik ilgi TSP gaidīs Emša piekāpšanos izglītības reformas jautājumā, Bartaševics atzīst: "Protams, kaut kad mūsu pacietība beigsies." Deputāts neprognozē, kad tas notiks, taču pieļauj, ka "tādā vai citādā veidā, bet valdība mums piekāpsies".
	"Emsim būs jāizšķiras, tāpat kā bija jāizšķiras [Einaram] Repšem: vai tomēr saglabāt valdību, piekāpjoties mums, vai arī iet prom. Es ceru, ka Emša kungs būs gudrāks," uzsver Bartaševics, piebilstot, ka uz premjeru "tiek maigi spiests", bet "ļauts elpot". 
Emsis: Latvijas attīstības mērķis ir 
20-30 gadu laikā sasniegt ES vidējo IKP līmeni
LETA  04/26/04    Latvijas attīstības ilgtermiņa mērķis ir nākamo 20-30 gadu laikā sasniegt Eiropas Savienības (ES) valstu vidējo iekšzemes kopprodukta līmeni (IKP) uz vienu iedzīvotāju, šodien atzinis Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS), apspriežoties par ilgtspējīgas valsts sociāli ekonomiskās politikas veidošanu.
	Valsts kancelejas Komunikācijas departamentā informēja, ka valsts attīstības ilgtermiņa iespējas valdības vadītājs un viņa padomniece Ilze Stobova šodien pārrunāja ar Ministru prezidenta biedru Aināru Šleseru (LPP), finanšu ministru Oskaru Spurdziņu (TP), labklājības ministri Dagniju Staķi (ZZS) un ekonomikas ministru Juri Lujānu (LPP). 
	Ministru prezidents uzsvēris, ka ir izstrādātas vairākas attīstības stratēģijas, koncepcijas, tomēr bieži vien trūkst koordinētas sistēmas lēmumu pieņemšanas procesam. Valdības vadītājs uzskata, ka Ministru kabineta pieņemtajiem lēmumiem un darbībai jāveicina ilgtspējīgu un līdzsvarotu valsts attīstību. 
	"Visam, ko valdība dara, jābūt rūpīgi izsvērtam un izvērtētam. Tikai tādējādi mēs nodrošināsim labvēlīgus dzīves apstākļus nākamajām paaudzēm - mums par tām ir jābūt atbildīgiem," atzinis premjers. 
	Galvenie valsts attīstības rādītāji ir sabalansēta sociāli ekonomiskā attīstība - iedzīvotāju veselība, drošība, kā arī uz zināšanām un prasmēm balstīta tirgus ekonomika. Tas nodrošinātu Latvijas konkurētspēju pēc valsts iestāšanās ES, uzskata Emsis. 
	Sarunas gaitā Ministru prezidents ierosinājis minēto jautājumu risināšanai izveidot darba grupu un šādas tikšanās rīkot regulāri. Tikšanās dalībnieki atbalstījuši Emša iniciatīvu. 
Emsis pieļauj kreiso spēku 
iesaistīšanos viņa valdībā 
LETA  04/27/04    Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) neizslēdz iespēju, ka viņa vadītajā valdībā varētu iesaistīties arī Tautas saskaņas partija (TSP). Šodien sarunā ar žurnālistiem, komentējot TSP izteikto vēlmi ieņemt satiksmes ministra posteni, Emsis sacīja, ka šis ir izskatāms jautājums, bet pagaidām tas nav dienas kārtībā. 
	Par šo jautājumu būtu jālemj koalīcijai, norādīja Emsis, atsakoties prognozēt, vai TSP nākotnē varētu darboties valdībā. 
	"Nesaku ne striktu nē, ne striktu jā," uzsvēra premjers. Viņš norādīja, ka nevienam nav liegta iespēja piedalīties valdībā. Emsis atgādināja, ka koalīcija ir aicinājusi tai pievienoties partiju "Jaunais laiks" un apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK. Šis piedāvājums joprojām esot spēkā. 
	Emsis norādīja, ka viņa vadītā valdība var "turēties uz kreisajiem, galvenais, ka tā labi strādā". 
	Premjera biedrs, satiksmes ministra pienākumu izpildītājs Ainārs Šlesers (LPP) uzskata, ka viņš ar ministra pienākumiem tiek galā labi. Premjera biedrs gan žurnālistiem sacīja, ka satiksmes ministra postenis ir "pieejams tiem deputātiem, kas nolems atbalstīt Emša valdību". 
	Uz jautājumu, vai kāds no kreiso partiju pārstāvjiem varētu kļūt par ministru, Šlesers sacīja, ka to "ne pieļauj, ne nepieļauj". Viņš gan norādīja, ka ministra postenis nebūs pamats, lai "tirgotos" par izglītības reformu. Premjera biedrs atkārtoti kā piemērotu kandidātu satiksmes ministra amatam nosauca partijas "Jaunais laiks" pārstāvi Jāni Reiru. 
Būs Sporta partija
LETA  04/28/04    16. maijā Jūrmalā notiks Sporta partijas dibināšanas kongress. Kā informēja viens no partijas dibināšanas iniciatoriem, vēlmi veidot Sporta partiju vēlas 11 sporta klubi, daudzi bijušie un esošie sportisti. Par vienu no saviem galvenajiem programmatiskajiem uzdevumiem jaundibināmā partija uzskata valsts atbalsta nodrošināšanu sporta attīstībai, jauniešu iesaistīšanu bezmaksas sporta nodarbībās, kā arī sporta veterānu sociālo aizsardzību. Sporta partijas dibināšanas kongress notiks 16. maijā plkst. 14 Jūrmalā, Jaundubultos, Lielupes ielā 21. Kongresā tiks pieņemta Sporta partijas programma, statūti un ievēlēta partijas vadība.

Saimniecība un bizness
Līvānos ražoti lampu stikli 
izgaismos Atēnu olimpisko ciematu
BNS  04/22/04    Līvānu stikla rūpnīcā saražoto lampu stiklus uzstādīs Atēnu olimpiskajā ciematā, kur uzturēsies šogad augustā paredzēto olimpisko spēļu dalībnieki, pastāstīja rūpnīcas apsaimniekotājas SIA "Lettglas" vadītājs Imants Bušs. 
	Viņš pavēstīja, ka "Lettglas" sadarbībā ar savu mātes uzņēmumu Vācijas stikla ražošanas kompāniju "Herner Glas" uz Grieķijas pilsētu jau nosūtījis apmēram četrus tūkstošus dažādu lampu stiklus. 
"Olimpiskajā ciematā Grieķijā ēku gaiteņos izvietotajām lampām varēs redzēt stiklus, kas ražoti Latvijā," viņš rezumēja, piebilstot, ka viņam nav sīkākas informācijas, vai Līvānos ražotie stikli būs izvietoti arī citviet, jo uzņēmums ir tikai ražotājs, bet stiklus tālāk sūta un sadarbību nodrošina Vācijas uzņēmums. 
	Atēnu olimpiskās spēles notiks no 13. līdz 29.augustam, bet patlaban vēl notiek celtniecības un gatavošanās darbi. Lai gan pastāv bažas, ka sagatavošanās darbi netiks pabeigti laikā, Starptautiskās olimpiskās komitejas atbildīgās amatpersonas ir pārliecinātas, ka Atēnu olimpisko spēļu norisei nepieciešamo objektu celtniecība būs pabeigta laicīgi līdz olimpiādes sākumam augustā, kurus iecerēts pabeigt līdz spēļu sākumam. 
	No Latvijas kvalifikācijas normatīvus startam olimpiskajās spēlēs jau ir izpildījuši vairāk nekā 20 sportistu, un daudzos sporta veidos atlase vēl turpinās. Kopumā olimpiskajās spēlēs piedalīsies vairāk nekā 200 valstu sportisti. 
"Lettglas", kas ir "Herner Glas" meitas uzņēmums Latvijā, ražošanas apjoma un nodarbināto strādnieku skaita ziņā ir lielākais Līvānu novada uzņēmums, tajā ražo stikla traukus galda servēšanai un floristikai, kā arī dažādus stiklus lampām. Uzņēmuma eksporta apjoms ir 90-95% no ražošanas kopapjoma, tostarp uz Eiropas valstīm, ASV, Kanādu un Skandināvijas valstīm. 
	Vācijas "Herner Glas" maksātnespējīgo stikla izstrādājumu ražotāju par 180 tūkstošiem latu iegādājās 2001.gada septembrī izsolē. Vācijas kompānija, kurai "Līvānu stiklā" jau iepriekš piederēja mazāk nekā puse akciju, nodarbojas ar stikla ražošanu jau vairākus desmitus gadu. "Herner Glas" Vācijā nav rūpnīcu, bet pārstrādes rūpnīcas ir Polijā un Turcijā. 
	2002.gadā likvidēto "Līvānu stiklu" 2000.gadā atzina par maksātnespēju. Uzņēmuma finansiālo lejupslīdi ietekmēja jaunās stikla kausēšanas krāsns iegāde, taču bez tās fabrikas darbs tiktu apturēts jau krietni agrāk, jo pārējās tehnoloģijas esot novecojušas. Krīzi veicināja arī eiro un Vācijas markas kursa svārstības, kas ietekmēja daļas eksportprodukcijas vērtības krišanos, un tādējādi netika saņemta plānotā peļņa, kas ļautu savlaicīgāk norēķināties ar kreditoriem. 
Atbalsta plaukstdatoru tūrisma projektu 
Diena  04/24/04    Kurzemes attīstības aģentūras projekts, kas paredz Kurzemē attīstīt satelītu navigācijas tūrismu, šonedēļ Kuldīgā notikušajā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansētās programmas Hansa Passage (HP) sēdē ir atbalstīts, piešķirot tam gandrīz 300 000 eiro finansējumu.
	Projekts paredz radīt īpašas kartes un programmas, kas tūristiem ļaus dabā un pilsētā orientēties nevis ar ierastās kartes, bet ar satelītu navigācijas sistēmas jeb GPSplus palīdzību, vienlaikus sniedzot arī dažādu informāciju par konkrēto vietu un tās vēsturi. Diena jau rakstīja, GPSplus sistēmas praktiskā ieviešana plānota, sadarbojoties Kurzemes tūrisma asociācijai (KTA) un SIA Karšu izdevniecība Jāņa sēta Rīgā. Kurzeme gatavojas kļūt par pirmo novadu valstī, kur tūristiem piedāvās ceļot ar tūrisma centros izīrējama vai nopērkama plaukstda-tora palīdzību. 
	HP atbalstītā projekta GPSplus ietvaros kurzemniekiem paredzams liels darbs informācijas un dažādu datu vākšanā, kuri pēc tam tiks ievadīti GPS kartēs. HP programmas budžeta kopējais apjoms laikā no 2004. līdz 2007. gadam ir vairāk nekā septiņi miljoni eiro. Kurzemes reģionam savu projektu realizēšanai jānodrošina līdzfinansējums Ls 100 000 apmērā.
Privatizācijas aģentūra izpildījusi savu misiju
LETA  04/24/04    Bijušie Privatizācijas aģentūras (PA) vadītāji un pašreizējā ģenerāldirektore Māra Līdumniece, atskatoties uz aģentūras desmit gados paveikto, piektdien atzina, ka privatizācijas process valstī ir kopumā pabeigts un PA savu misiju ir izpildījusi. 
	Pirmais PA ģenerāldirektors Jānis Naglis, kurš aģentūru vadīja no 1994.gada līdz 2001.gada decembrim, sacīja, ka PA ir strādājusi sekmīgi, par ko liecina starptautisko organizāciju novērtējumi, kā arī tas, ka daudzi aģentūras speciālisti sniedz konsultācijas citām valstīm, kurās privatizācijas process tikai sākas. 
	Naglis norādīja, ka privatizācijas process tiek vērtēts dažādi, jo valsts īpašuma maiņa ir "sāpīgs" process, kurā visi nekad nevar būt apmierināti. 
	Līdzīgu viedokli pauda arī Arnis Ozolnieks, kurš PA vadīja no 2001.gada decembra līdz pagājušā gada oktobrim. Ozolnieks norādīja, ka PA darbības izvērtējumu varēs sniegt tikai ar laiku, tomēr jau tagad valsts tautsaimniecības attīstība liecina par to, ka privatizācija bijusi veiksmīga. 
	Ozolnieks atzina, ka ir patīkami sagaidīt PA desmitgadi, jo pēdējo četru gadu laikā nemitīgi izskan runas par aģentūras likvidēšanu. 
	Līdumniecei savukārt esot skumji, jo šī, visticamāk, ir PA pēdējā jubileja. "Privatizācija bija reforma, kas nu ir beigusies," pauda PA vadītāja, norādot, ka privatizācijas process deva iespēju ikvienam tikt pie vismaz vienas akcijas. 
	PA darbības desmit gados privatizācijai nodoti 916 valsts uzņēmumi un uzņēmējsabiedrības, 188 uzņēmējsabiedrību kapitāldaļas, 219 valsts nekustamie īpašumi. Likvidācijai nodoti 76 valsts uzņēmumi un uzņēmējsabiedrības. 
	Kopumā PA noslēgusi līgumus par 1167 valsts uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību privatizāciju, valsts kapitāla daļu pārdošanu 173 uzņēmējsabiedrībās un kapitalizācijas rezultātā izveidojušos valsts kapitāla daļu pārdošanu 92 uzņēmējsabiedrībās. Tāpat noslēgts 141 valsts nekustamā īpašuma privatizācijas līgums, kā arī 50 līgumi par nekustamā īpašuma kopā ar zemi privatizāciju. 
	PA ir izskatījusi 346 denacionalizācijas lietas, pabeigta 185 valsts uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību likvidācija. 
	PA organizējusi 92 akciju publiskos piedāvājumus par privatizācijas sertifikātiem, kuros iedzīvotājiem piedāvāts iegādāties 88 uzņēmumu akcijas. Par īpašniekiem kļuvušas 111 377 fiziskas un juridiskas personas. Kopumā publiskajos piedāvājumos dzēsti sertifikāti 957 miljonu latu vērtībā. 
	Pavisam PA saņēmusi 4233 privatizācijas ierosinājumus par valsts zemesgabalu privatizāciju. Privatizēti 3152 zemesgabali, kuru kopējā platība ir 50,94 miljoni kvadrātmetru. 
	Kopējie privatizācijas procesa ieņēmumi sasnieguši 1,73 miljardus latu, tai skaitā naudā iekasēti 300,83 miljoni latu, bet dzēsti sertifikāti 1,43 miljardu latu apmērā. PA valsts īpašuma privatizācijas fondā un valsts budžetā ir ieskaitījusi 199,57 miljonus latu, pašvaldību īpašuma privatizācijas fondos - 27,35 miljonus latu. 
	PA ir pabeigusi 1019 valsts īpašuma objektu privatizāciju un 243 uzņēmumu valsts kapitāla daļu privatizāciju. Minētajos objektos kopumā veiktas investīcijas 205,73 miljonu latu apmērā, un tajos ir nodarbināti 56 825 strādājošie. 
	Dažādu maksātnespējīgo un likvidējamo uzņēmumu darbiniekiem PA izmaksājusi vairāk nekā 11 miljonu latu atlīdzību. To saņēmuši aptuveni 20 000 cilvēki. 
	PA darbības desmit gados ir notikušas 2 394 valdes sēdes, kurās pieņemti 25 415 lēmumi. PA saņēmusi 88 749 dokumentus, bet nosūtījusi - 128 518 dokumentus. 
'Zaļo karotīti' piešķir šampinjoniem un cukuram
LETA  04/25/04    Sabiedriskā organizācija "Mārketinga padome" preču zīmi "Kvalitatīvs Latvijas produkts" jeb tā saukto "zaļo karotīti" piešķīrusi svaigiem un marinētiem šampinjoniem, kā arī smalkajam cukuram, informēja padomes direktore Ingūna Gulbe. 
	Preču zīme piešķirta SIA "Pigota plus" svaigiem šampinjoniem, SIA "Vizma loģistika" marinētiem šampinjoniem un AS "Liepājas cukurfabrika" ražotajam smalkajam cukuram. 
	Savukārt "zaļās karotītes" lietošanas tiesības pagarinātas 16 AS "Valmieras piens" produktiem, desmit SIA "Marno" produktiem, četriem AS "Talsu piensaimnieks" 4 produktiem, tikpat AS "Lazdonas piensaimnieks" produktiem, trijiem AS "Trikātas siers" produktiem un diviem SIA "Iecavnieks" produktiem. 
	Šobrīd preču zīme "Kvalitatīvs Latvijas produkts" apzīmē 25 uzņēmumu 155 produktus. 
	Bez tam, pēc ilgāka pārtraukuma šonedēļ "Mārketinga padomē" tika uzņemts jauns biedrs - Latvijas Gaļas pārstrādātāju asociācija, piebilda Gulbe. 
	Jau ziņots, ka "zaļo karotīti" izstrādāja "Mārketinga padome". Zīme radīta, lai norādītu visu veidu kvalitatīvus produktus, kuros ir vismaz 75% Latvijā audzētu pamatizejvielu. Preču zīmes iepazīstināšanas reklāmas kampaņa tika sākta 2001.gada oktobra sākumā. 
	Ņemot vērā Eiropas Komisijas aizrādījumus, "zaļās karotītes" veidols un oficiālais apzīmējums ar Latvijas iestāšanās dienu Eiropas Savienībā tiks mainīts no "Kvalitatīvs Latvijas produkts" uz "Kvalitatīvs produkts". Līdz ar to vārds "Latvija" šajā zīmē tiks lietots kā informatīva norāde produkcijas izejvielu un ražošanas izpētes apliecināšanas kontekstā. 
Noslēgts līgums ar 'Kempinski' 
par 'Ķemeru' apsaimniekošanu
LETA  04/26/04    Pagājušajā nedēļā noslēgts līgums ar ekskluzīvo viesnīcu firmu "Kempinski" par sanatorijas "Ķemeri" turpmāko apsaimniekošanu. To vēstulē Privatizācijas aģentūrai (PA) apliecinājis "Ķemeru" īpašnieks, Itālijas kompānija "Ominasis Italia", informēja PA Kontroles dienesta vadītājs Arvis Freibergs. 
	Jau pagājušā gada jūlijā "Kempinski" pauda gatavību kļūt par "Ķemeru" operatoru jeb apsaimniekotāju pēc tās rekonstrukcijas pabeigšanas, ko īsteno "Ominasis Latvia". 
	Freibergs pastāstīja, ka sanatorijā tuvākajā laikā paredzēts atsākt aktīvus būvdarbus, jo ir saņemti visi nepieciešamie saskaņojumi un būvatļaujas. Iecerēts, ka sanatorijas ēka būs pilnībā atjaunota līdz šā gada decembrim, bet poliklīnikas ēka - līdz nākamā gada aprīlim. 
	"Kempinski" prezidents Reto Vitvers iepriekš presei pauda, ka, visticamāk, kūrorts apmeklētājiem varētu tikt atklāts 2005.gada pirmajā pusē. "Kempinski" nevēlas radīt tikai viesnīcu, bet gan vietu, kur cilvēki ierodas atpūsties, vietu, "kur, pavadot nedēļu vai divas, ne mirkli nekļūtu garlaicīgi". 
	Atgādinot, ka "Kempinski" viesnīcas ir ekskluzīvas un dārgas, Vitvers kā potenciālos klientus minēja tūristus no Krievijas, Vācijas, Centrāleiropas, Japānas un citām valstīm. 
	Freibergs informēja, ka tuvākajā laikā PA ar "Ominasis Italia" paredzējusi parakstīt grozījumus sanatorijas "Ķemeri" privatizācijas noteikumos, pagarinot termiņu, kurā sanatorijas pircējam jāiegulda investīcijas objektā. 
	Grozījumi privatizācijas noteikumos paredz, ka "Ominasis Italia" jāiegulda sanatorijā investīcijas par Ls 10 000 000 astoņu gadu laikā tādā daudzumā, termiņā un kārtībā, kādu nosaka vienošanās, kuru PA noslēdz ar pircēju. Tādējādi tiktu akceptēts arī investīciju ieguldīšanas plāns sanatorijā "Ķemeri" līdz 2007.gada 19.februārim. 
	Privatizācijas noteikumu grozījumi arī nosaka, ka sanatorijas pircējam desmit gadus no sanatorijas ēkas nodošanas ekspluatācijā brīža jāsaglabā objekta darbības profils - kūrorta ārstnieciski profilaktiskā darbība, rehabilitācija, medicīniskie un atpūtas pakalpojumi. Ar izmaiņām paredzēts, ka pircējam jāsaglabā astoņas darba vietas desmit gadus un desmit gadu laikā jāizveido 120 jaunas darba vietas. 
	Investīciju ieguldīšanas termiņa pagarinājumu sanatorijas pircējs lūdza tādēļ, ka nepieciešams pārskatīt "Ķemeru" arhitektūras stilu, precizēt iepriekšējos rasējumus, kā arī ņemot vērā birokrātiskos šķēršļus. 
Jelgava veidojas par mašīnbūves metropoli 
Diena  04/28/04     Jelgava nākamo piecu, desmit gadu laikā kļūs par Latvijas mašīnbūves un metālapstrādes galvaspilsētu, kurā būs ne tikai reanimēti padomju gados nozīmīgie un spēcīgie ražotāji, bet arī piesaistīti jauni uzņēmumi no ārvalstīm. Šādas pilsētas attīstības perspektīvas redz Jelgavas vadība, bez žēlastības atmetot Latvijā patlaban tik populāro tūrisma virzienu un priekšroku dodot vēsturiski iestrādātajam. 
	Nozares pārzinātāji norāda, ka Jelgavā mašīnbūve var attīstīties pilnā sparā, jo pilsētā ir vairākas priekšrocības - Rīgas tuvums, nozīmīgi dzelzceļa un autoceļu krustojumi, kā arī skaidra vīzija par mašīnbūves vietu pilsētas attīstībā.
	"Rīgai nav jābūt metālapstrādes ūdensgalvai. Šī nozare labi var attīstīties arī citās lielajās Latvijas pilsētās," uzskata Mašīnbūves un metālapstrādes rūpniecības uzņēmēju asociācijas valdes priekšsēdētājs Vilnis Rantiņš un uzsve, ka Jelgavai ir labas perspektīvas. "Jelgava ir tuvu Rīgai, darbaspēka un infrastruktūras izmaksas tur ir zemākas. Turklāt šajā pilsētā ir dziļas mašīnbūves tradīcijas," skaidro V.Rantiņš.
	Jelgava vēsturiski bijusi nozīmīgs Latvijas metālapstrādes centrs, kur padomju gados intensīvi strādāja vairākas lielas mašīnbūves rūpnīcas - RAF, kas ražoja mikroautobusus, Lauksaimniecības tehnikas rūpnīca jeb tā sauktā Lauktehnika un Jelgavas mašīnbūves rūpnīca (JMR), kurā ražoja eļļošanas un bremzēšanas ierīces. Jelgavā tieši mašīnbūvē bijuši nodarbināti vairāk nekā desmit tūkstoši cilvēku. Patlaban - tikai pusotra tūkstoša, taču metālapstrādē strādājošo skaitam ir tendence pieaugt, līdzīgi kā Jelgavā saražotās mašīnbūves produkcijas apjomam. V.Rantiņš stāsta, ka Jelgavā un tās reģionā tiek saražoti vien 3,4% no Latvijas mašīnbūves produkcijas, tādēļ līdz nozares galvaspilsētas statusam tai vēl jāaug, jo apjomu ziņā Jelgavai priekšā ir ne tikai Rīga un Liepāja, bet arī Daugavpils. "Tomēr Jelgavas priekšrocība ir tā, ka padomju gados pilsētai apkārt bija milzum daudz rūpniecības uzņēmumu un uz to bāzes tagad veidojas jauni un strauji augoši uzņēmumi," saka V.Rantiņš. Ekonomikas ministrijas (EM) Rūpniecības departamenta direktora vietniece Astrīda Burka uzsver, ka par labu rūpniecības attīstībai Jelgavā liecina arī pašvaldības skaidri noteiktā mašīnbūves vieta pilsētas attīstībā. "Mašīnbūve priekšplānā ir izvirzīta apzināti. Tas ir virziens, kurā Jelgavai ir visperspektīvāk attīstīties," uzskata Jelgavas domes priekšsēdētājs Andris Rāviņš.
	Metālapstrādes nozarē ik gadu vērojams 15-20% pieaugums, un EM prognozē, ka ES noteiktās kvotas atsevišķu tērauda kategoriju importēšanai šīs jomas attīstību neapdraud. 
	Lielākais uzņēmums Jelgavā, kas patlaban strādā mašīnbūves nozarē, ir JMR. Tās īpašnieks Pēteris Bila, kuram pieder 65% rūpnīcas, norāda, ka līdz 1996. gadam, kad viņš uzņēmumu privatizēja, tas vairākus gadus praktiski bijis dīkstāvē. JMR pēc PSRS sabrukuma izdevies atgūties, jo tajā izgatavoto iekārtu ražošana nav plaši attīstīta Eiropā un arī bijušajās padomju valstīs. Bremžu un eļļošanas iekārtas no JMR tiek piegādātas tādiem automašīnu lielražotājiem kā BMW, Volkswagen, Audi, Ford. Pārējās padomju gados lielās rūpnīcas - RAF un Lauktehnika - no trieciena tā arī nav atguvušās. To teritorijā izveidojušies vairāki nelieli uzņēmumi, bet mašīnbūve tādos apmēros kā iepriekš, vairs nenotiek.
	Vienlaikus pie pašas Jelgavas robežas Rīgas virzienā veidojas jauns rūpniecības rajons. Vienā pusē lielceļam uz Rīgu atstājot RAF dzīvojamo masīvu, blakus bijušajai mikroautobusu rūpnīcai tiek celtas jaunas rūpnīcas. Šeit augsni - ceļus un komunikācijas - sagatavo pašvaldība, zemi rentējot tiem uzņēmējiem, kas ražotnē nodrošina vairāk nekā 200 darba vietu. Tur veidojas vācu uzņēmuma AKG automašīnu radiatoru rūpnīca, kam blakus būs arī automašīnu sēdekļu ražotne. Turpat savai uzņēmējdarbībai vietu atradusi arī alkoholisko dzērienu ražotne Veta, kas grasās paplašināties saldumu ražošanā. Tuvākajā laikā darbu sāks arī ATC kravas automašīnu un autobusu apkopes centrs. Interesi par šo rajonu izteicis Krievijas uzņēmums Ferrus, kas ražo ZIL automašīnas un ar RAF varētu sadarboties komunālā transporta ražošanā. RAF teritorijā darbojas asfalta ražošanas rūpnīca, kā arī dārza tehnikas ražotājs TS Rīga, kas no Rīgas ražotni pārcēlis uz Jelgavu.
Gaismaspils projektam 
šogad atvēlēti seši miljoni 
Diena  04/24/04    Gaismaspils projektā šogad plānots ieguldīt ap 6 miljonus latu, no kuriem lielākā daļa tiks tērēti, lai atsavinātu nekustamo īpašumus jaunās ēkas celtniecības vietā un veidotu tā dēvēto Gaismas tīklu - bibliotēku vienotās informācijas sistēmu. Tomēr nopietnākais uzdevums tuvākajā nākotnē ir politiska izšķiršanās, kā projektu finansēt turpmāk, Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) atbalsta fonda pilnsapulcē piektdien uzsvēra Kultūras ministrijas (KM) valsts sekretārs Daniels Pavļuts. Iepriekš minēts, ka LNB jaunās ēkas uzcelšanai nepieciešami līdz pat 80 miljoniem latu.
	"Bibliotēkas projekts ir dzīvs," fonda biedrus uzmundrināja D.Pavļuts. Kopš jauna LNB projekta īstenošanas likuma pieņemšanas 2003.gada maijā projektam atvēlēti 9,3 miljoni latu, no kuriem pērn apgūti ap Ls 118 000, liecina KM analīze. Bez steidzami nepieciešamās nekustamo īpašumu atsavināšanas vietā, kur paredzēts celt Gunāra Birkerta projektēto Gaismaspili, šogad turpināsies arī darbs pie ēkas skiču un tehniskajiem projektiem.
	Līdz šim projekta nauda nākusi no uzņēmuma Latvijas kuģniecība privatizācijas, kas nosedz tikai nelielu daļu no ēkas celtniecībai nepieciešamajiem sagatavošanas darbiem. "Jāpieņem politisks lēmums, kā projektu finansēsim turpmāk, vai nepieciešams iekšējs vai ārējs valsts aizņēmums," uzsvēra D.Pavļuts. Ēkas atklāšana paredzēta 2008.gada 18.novembrī.
	Valsts vienotās bibliotēku informācijas sistēmas attīstībai pieminēto 6 miljonu latu ietvaros paredzēts iegādāties 2500 jaunus datorus un 365 bibliotēkas pieslēgt internetam. Šogad turpināsies arī grāmatu glabātuves izbūve Silakrogā.
	LNB atbalsta fonds pērn ziedojumos un dāvinājumos saņēmis 48 886 latus. Tomēr, kā uzskata fonda direktore Kārina Pētersone, - ne visa sabiedrība vēl izprot projekta patieso apjomu un mērķus. Šim nolūkam tapusi sabiedrības informēšanas pasākumu koncepcija, kuras realizācijai jau drīzumā tiks izsludināts atklāts konkurss.
Atkal parādās cerība uz hokeja čempionātu
NRA  04/28/04    Rīgas dome otrdien iznomāja zemi SIA Latvijas būvnieku stratēģiskā partnerība (LBSP) pasaules hokeja čempionāta norisei vajadzīgās daudzfunkcionālās halles būvniecībai Skanstes ielā, bet Ministru kabinets atteicies no finansiālo garantiju pieprasīšanas. Šīs dienas notikumus pozitīvi atzīmējusi arī Starptautiskā Hokeja federācija (IIHF).
	Lai gan domes sēdē viedokļi par zemes iznomāšanu bija dažādi, par lēmumprojektu deputāti balsoja visai vienprātīgi. Domnieks Jānis Gulbis norādīja, ka visu frakciju vadības apspriedē jau panākta vienošanās par atbalstu šim lēmumam, tāpēc debates ir "vienkārša izrādīšanās". Guntis Pilsums niknojās, ka daži cilvēki (sēdē klāt bija arī Latvijas Hokeja federācijas (LHF) šefs Kirovs Lipmans, kas bija speciāli atbraucis no Prāgas), kas "mierīgi sēž un smaida, paliks divreiz bagātāki", pilsētai ciešot lielus zaudējumus. Dainis Īvāns minēja, ka pašvaldība atdod 26-30 miljonus latu vērtu zemi, pretī prasot tikai 3 miljonus latu garantiju par halles uzcelšanu, kuru soda naudās projekta neizdošanās gadījumā investori "ar prieku" samaksās. Tomēr dominēja viedoklis, ka valsts prestižs ir svarīgāks, tāpēc domei jāpiekrīt būtībā neizdevīgajiem nosacījumiem.
	Atšķirībā no zemes nomas līguma ar SIA Multihalle daļa zemes LBSP tiks pārdota, to atsavinot pašvaldībai. Kopumā LBSP šādi varētu iegūt īpašumā aptuveni 17 ha zemes. Ja dome nepārdos rezervēto zemi, tā izmantos pirmpirkuma tiesības un atpirks daudzfunkcionālo halli par tās pilnu vērtību. Taču pašvaldība pirmpirkuma tiesības izmantos tikai, ja tiks saņemta valdības atļauja. 
	Ja LSBP vainas dēļ halle netiks uzbūvēta līdz 2006. gada 1. februārim, kompānija maksās pašvaldībai 3 miljonus latu. Rīgas mērs Gundars Bojārs uzskata, ka lēmums ir pietiekama garantija, lai hokeja čempionāts 2006. gadā Latvijā tomēr notiktu.
	Ar līdzīgu noskaņu par domes lēmumu vēsta Reuter - tās ziņās citēts IIHF šefs Renē Fāzels, kas atzinīgi izteicies par vienošanos un piebildis, ka par 2006. gada čempionāta norisi Latvijā nākamnedēļ lems IIHF kongresā. Aizvietot mūsējos tā organizācijā vēlmi jau izteikuši zviedri un somi.
	Savukārt domes sēdē asi nosodītais LHF prezidents K. Lipmans (daži pat prasīja viņa demisiju) klāstīja, ka ar domes pieņemto lēmumu šodien iepazīstinās IIHF vadību, lai to pārliecinātu, ka čempionātam hokejā nepieciešamā halle tiks uzcelta laikā. Pēc viņa domām, nevajadzētu rasties problēmām ar būvniekiem par to, ka dome paredzējusi 3 miljonu latu līgumsodu, jo tie jāmaksā tikai tad, ja LBSP vainas dēļ halle netiek uzcelta.
	Rīgas domes lēmumprojektā vairākas prasības izvirzītas arī valdībai. Ministru prezidents Indulis Emsis informēja, ka vairākas no tām varētu tikt atbalstītas, citas - noraidītas. Par to valdība lems savā sēdē ceturtdien. Kā sacīja Rīgas mēra vietnieks Sergejs Dolgopolovs, pats galvenais - I. Emsis ir atzinis, ka halle ir vajadzīga.

Izglītība
Pamatskolā prognozē daudz nesekmīgo 
Diena  04/23/04    Ap 4000 devītklasnieku šogad varētu nesaņemt apliecību par pabeigtu pamatizglītību un līdz ar to palikt bez tālākām izglītošanās iespējām. Jaunā izglītības dokumentu izsniegšanas kārtība paredz skolēniem, kuri saņēmuši nesekmīgu atzīmi - zemāk par četrām ballēm no desmit vairāk nekā trīs priekšmetos, apliecības vietā izsniegt liecību. Šiem bērniem valsts droši garantēta ir palikšana skolā uz otru gadu, savukārt pirms gada Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) solītās iespējas skoloties arodu vai mācīties īpašās izlīdzinošajās programmās nav atrisinātas.
	Jaunā kārtība akceptēta jau pērnā gada martā un stājās spēkā septembrī. IZM un Rīgas domes prognozes liecina, ka galvaspilsētā bez pamatizglītības šogad varētu palikt ap 1000 bērnu, katrs desmitais no 9.klases skolēniem, bet visā valstī kopumā - ap 14%. Vāja mācību motivācija un sociāli ekonomiskās problēmas ir galvenie cēloņi nesekmībai, uzskata Rīgas domes izglītības, jaunatnes un sporta departamenta speciāliste Modra Jansone. 
	"Kas būs ar šiem bērniem? Kur viņi paliks?" ceturtdien apaļā galda diskusijā ar IZM atbildīgajiem ierēdņiem satraukumu izteica Rīgas Vieglās rūpniecības tehnikuma direktore Astrīda Baumane. Izmaiņas skārušas arī uzņemšanu profesionālajās izglītības iestādēs: skolēnus ar liecībām tās uzņemt nav tiesīgas. Uz to IZM Vispārējās izglītības departamenta direktora vietnieks Artūrs Skrastiņš profesionālo skolu pārstāvjiem atgādināja cita veida jautājumus pirms pāris gadiem - kāpēc profesionālajām izglītības iestādēm jādara vispārizglītojošo skolu darbs, skolojot sekmēs vājus absolventus. Agrāk skolu varēja beigt arī ar atestātu, kurā kaut puse priekšmetu novērtēta ar vienu, divām vai trim ballēm no desmit.
	Jauno kārtību IZM jau iepriekš saistīja ar zināmu garantu izglītības kvalitātei. Tāpēc mainīti arī noteikumi, kā skolēns atstājams uz otru gadu. Agrāk galavārds piederēja vecākiem, tagad - pedagogu padomei. Tādējādi pagaidām vienīgā valsts garantētā iespēja visiem mācībās ne tik sekmīgajiem pēc liecības saņemšanas ir palikšana uz otru gadu. Tā kā pamatskolas izglītību valsts apmaksā līdz 18 gadu vecumam, prognozēto 4000 skolēnu skološana otru gadu izmaksās ap 1,1 miljonu latu. 2001.gadā apstiprinātais pamatskolas programmas īstenošanas minimums uz vienu izglītojamo ir 296 lati.
	Diskusijā IZM pārstāvji minēja arī pāris citu iespēju, kā tālāk skoloties pamatskolas izglītību neieguvušajiem. Tomēr gan pirms gada, gan tagad tās ir nākotnes formā. Pašreiz tapšanas procesā ir viengadīgas tā dēvētās otrās iespējas programmas paraugs, pastāstīja A.Skrastiņš. Kamēr programmas nav, skolas mācībās nesekmīgos vienkopus skolot nevar. Vēl viena iespēja būtu ļaut profesionālajām skolām uzņemt audzēkņus ar astoņu klašu izglītību.
Studenti varēs saņemt bezdarbnieka pabalstu 
LETA  04/22/04     Saeima šodien galīgajā lasījumā atbalstīja grozījumus Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likumā, kas paredz nodrošināt studentiem tiesības uz bezdarbnieka statusu un pabalstu.
	Izmaiņas nosaka, ka personām, kas iegūst izglītību klātienē kā pilna laika studenti augstskolā, arī par valsts budžeta līdzekļiem, ir tiesības uz bezdarbnieku statusu un tiesībām. Līdz ar to likumprojekts novērš pretrunas ar Satversmi un atrisina svarīgu sociālu problēmu. 
	Labklājības ministrijas veiktie aprēķini liecina, ka studentu bezdarbnieka pabalstu saņēmēju skaits gadā varētu būt vidēji 3900 personu, izdevumi bezdarbnieka pabalsta izmaksai - 2 035 191 lats gadā. Viena studenta bezdarbnieka pabalstam gadā būtu nepieciešami apmēram 522 lati. Aprēķini gan veikti par studentiem, kuri mācās par maksu, norādīts Labklājības ministrijas sagatavotajos materiālos. 
	Likumā noteikts, ka Valsts nodarbinātības dienestam (VND) būs pienākums organizēt darba iespējas skolēniem vasaras brīvlaikā. 
	"Pašreiz nav nevienas institūcijas, kas atbildētu par šo jautājumu, un komisijai bija uzstādījums, ka Nodarbinātības dienestam būtu jāuzņemas atbildība par skolēnu nodarbinātību," aģentūrai LETA iepriekš skaidroja komisijas vadītāja Jevgeņija Stalidzāne (LPP). Viņa uzsvēra, ka jautājums jau sen tiek risināts un komisija sekos līdzi tam, kā VND sokas ar šā pienākuma izpildi. 
	Ar izmaiņām likumā tiek atvieglota bezdarbnieku un darba meklētāju statusa atšķiršana. 
	Ar grozījumiem paredzēts aizliegt personām, kuras ir pilnā valsts apgādībā, iegūt darba meklētāja statusu. 

Izglītības reforma
Izglītības ministrijas mājas lapā joprojām 
nav informācijas par izglītības reformu
BNS  04/24/04    Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) mājas lapā, kuru ministrs minējis kā būtisku informācijas avotu izglītības jautājumos, vēl joprojām nav atrodami krievu skolu aizstāvju protestus izraisījušie grozījumi izglītības likumā un to skaidrojums. IZM pārstāvji vairākkārt publiski norādījuši, ka nepieciešams cilvēkiem izskaidrot februārī pieņemtos grozījumi izglītības likumā, kas paredz mazākumtautību skolu 10.klasēs 60% priekšmetu pasniegt latviski, jo krievu jaunieši un viņu vecāki informāciju neizprotot. 
	Taču IZM mājas lapā uz minētajiem likuma grozījumiem nav nekādu norāžu. Mājas lapā publicētajam izglītības likumam pēdējie grozījumi pievienoti 2001.gada rudenī. Mazākumtautību izglītības aktualitātes pievienotas 2003.gada pavasarī, bet mājas lapas sadaļā "Informācija" var atrast IZM un padoto iestāžu darbības plānu 2003.gadam. 
	"Diemžēl jāpieņem pārmetumi. Līdz ko dabūsim cilvēkus, ātri sakārtosim," atzina IZM valsts sekretāra vietnieks zinātnes jautājumos Valdis Egle. Viņš skaidroja, ka iepriekšējā valdībā par komunikāciju atbildējis ministra birojs un sākta mājas lapas uzlabošana, taču, ministra birojam aizejot, viss palicis pusratā. 
	Lai situāciju labotu, ministrija nolēmusi veidot komunikāciju nodaļu, kas nodarbotos ar politikas skaidrošanu un mediju informēšanu. Ceturtdien ministrija izsludinājusi konkursu uz trim amatiem jaunajā nodaļā. 
Skolu direktori saņēmuši 
draudus par atbalstu reformai
BNS  04/26/04    Mazākumtautību skolu direktori Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai pirmdien atzina, ka jutuši draudīgu attieksmi un saņēmuši pat draudus fiziski izrēķināties, ja atbalstīs izglītības reformu. 
	Prezidente direktoriem solījusi ar iekšlietu ministru Ēriku Jēkabsonu Nacionālās drošības padomē pārrunāt, kā skolas pasargāt no aģitatoriem. 
	"Politiskajām kaislībām ir negatīvs iespaids uz visu izglītības reformu kopumā," pēc tikšanās ar direktoriem žurnālistiem atzina prezidente. Viņa uzsvēra, ka izglītības jomā nedrīkst "iemaisīt jautājumus, kam ar to nav sakara". 
	Runājot par skolotāju saņemtajiem draudiem, prezidente norādīja, ka "skolām jābūt pasargātām no skolām nepiederošu personu klātbūtnes" un jāizvērtē iespējas izglītības darbiniekus "pasargāt no šādas iespaidošanas un draudiem". 
	Skolu direktori Vīķei-Freibergai stāstījuši, ka par izglītības reformas atbalstīšanu "jutuši ļoti negatīvu, naidīgu un pat draudīgu attieksmi" arī no krievu valodā vēstošajiem medijiem. Skolotāji arī pauduši bažas, ka par ierašanos uz tikšanos ar prezidenti viņu vārdi varētu "tikt krievu presē nomelnoti, kā arī saņemti pārmetumi un draudi". 
	Vīķe-Freiberga atzina, ka vairāki krievu valodā vēstošie mediji "spēlē kaitniecisku lomu, jo pret visu izturas negatīvi un pozitīvos sasniegumus atsakās konstatēt". Viņa teica, ka atklāts paliek jautājums par saziņas iespējām ar skolēnu vecākiem, jo, piemēram, Daugavpilī 70% informācijas vecāki saņemot tieši no krieviski vēstošajiem medijiem. 
	Prezidente uzsvēra, ka izglītības procesā būtiska loma ir vecāku atbildībai, kā arī cieņai un respektam pret skolu. "Vecākiem jāuzņemas atbildība par bērniem, jo ne vienmēr visu var koriģēt direktors," viņa uzskata. 
	Vīķe-Freiberga atzina, ka iesaistīt skolēnus protesta akcijās un aicināt viņus stundu laikā piedalīties deputātu tikšanās reizēs ar vēlētājiem ir "absolūti amorāli, jo skolēni vēl nav vēlētāji un viņiem tiek darīts pāri, jo tiek traucēts izglītības process". 
Pēc sarunas ar skolu direktoriem Vīķe-Freiberga atzina, ka problēmas ir līdzīgas gan mazākumtautību, gan latviešu skolās - piemēram, skolu datorizācija, pieeja internetam, finanšu problēmas un citi jautājumi. 
	Prezidente ar direktoriem runājusi arī par skolēnu dotībām, jo "ne visi ir vienādi apdāvināti". Viņa ar direktoriem bijusi vienisprātis, ka ir vajadzīgs vairāk arodskolu, lai varētu mācīties bērni, "kuriem ir grūtības". 
	Vīķe-Freiberga atzina, ka "izglītībā ir fundamentāli jautājumi, kas jārisina", taču viņa ir pārliecināta, ka "grūtības mazākumtautību skolās ir risināmas". Par vienu no problēmu risinājumiem prezidente uzskata skolotāju darba grupu veidošanu, lai varētu apkopot sekmīgi izstrādātos bilingvālās izglītības mācību materiālus. 
	Uz tikšanos ar prezidenti bija uzaicināti 20 skolu direktori no visas Latvijas. 
Lūdz ziņot par draudiem
LETA  04/28/04    Iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons (LPP) aicina mazākumtautību skolu direktorus nekavējoties ziņot policijai par gadījumiem, kad izglītības iestāžu vadītāji saņēmuši fiziskas izrēķināšanās vai citādus draudus par viņu izteikto atbalstu mazākumtautību izglītības reformai. 
	Ministrs norāda, ka, saņemot šādu informāciju, policija nekavējoties veiks pārbaudi, lai noskaidrotu un atbilstoši likumdošanai sauktu pie atbildības draudu izteicējus, informēja Iekšlietu ministrijas (IeM) preses centra vadītāja Laura Karnīte. Vakar iekšlietu ministrs tikās ar Valsts policijas (VP) vadību un pārrunāja dienesta iespējas operatīvi noskaidrot šīs personas. Arī VP aicina pedagogus vērsties policijā par draudu izteikšanu. "Sabiedrības integrācijas jomā Latvijā neatkarības gados ir paveikts apjomīgs darbs. Demokrātiskā sabiedrībā pastāv dažādi viedokļi par sabiedrībā notiekošajiem procesiem, bet atšķirīgā viedokļa paušanai jānotiek, nepārkāpjot likumu. Ja reformas pretinieku darbībā tiks konstatēti likuma pārkāpumi, vainīgās personas tiks sauktas pie atbildības. Arī par draudu izteikšanu skolotājiem un skolu direktoriem, kas atbalsta reformu," norāda Jēkabsons.
Cer uz diskusiju ar inteliģenci
LETA  04/28/04    Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) ir pārliecināts par savas valdības uzsākto kursu izglītības reformas jautājumos un sagaida, ka tuvākajā laikā diskusijās iesaistīsies arī inteliģence. "Mums notiek intensīvs dialogs un darbs un mēs neatkāpsimies no prasības, ka, skolu beidzot, ir jāpārvalda latviešu valodai," sacīja premjers. Viņš norādīja, ka katru nedēļu notiek tikšanās, lai analizētu situāciju par krievu skolu atbalsta štāba aktivitātēm. Komentējot runu par atsevišķu Krievijas amatpersonu sniegto atbalstu izglītības reformas pretiniekiem, valdības vadītājs norādīja, ka neviena iepriekšējā valdība nav rīkojusies tik principiāli kā šī, izraidot Krievijas diplomātu. "Vai kādas valdības laikā ir vēl kāds izsviests krievu diplomāts?" sacīja Emsis.

Kultūra
Sociālistiskā reālisma dzejas pēcpusdiena
NRA  04/23/04     24. aprīlī pulksten 16 Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejā notiks sociālistiskā reālisma dzejas pēcpusdiena. 
	Sarīkojumā skanēs latviešu dzejnieku darbi, kas sacerēti 20. gadsimta četrdesmito gadu otrajā pusē un piecdesmito gadu sākumā - Staļina personības kulta laikā. Izskanēs gan atzītu un apbalvotu tālaika autoru darbi, gan dzejoļi no toreizējo debitantu pirmajiem dzejoļu krājumiem. 
	Klausītājus gaida viss sociālistiskajam reālismam raksturīgo tēmu cikls - gan komunistiskās pagrīdes cīnītāju piemiņas slavināšana un atmiņas par padomju tautas varonīgo cīņu Lielajā Tēvijas karā, gan kolhozu jauncelsmes un pašaizliedzīgo padomju strādnieku virsplāna darba apdziedāšana. Neizpaliks arī dzeja par pionieriem un komjauniešiem, kā arī par ārzemju buržujiem un kapitālistiem. 
	Iecerēti dzejas, publicistikas un literatūrkritikas rakstu fragmentu lasījumi, tajos piedalīsies autori, kas paši Staļina laikus nav piedzīvojuši, - Inga Ābele, Pauls Bankovskis, Ērika Bērziņa, Margita Gūtmane, Marts Pujāts un Kārlis Vērdiņš.
"Čigāns sapnī" iekaroja Rīgu
Linda Kilevica, Latgales laiks  04/27/04    Daugavpils teātra viesizrādes Rīgā 18.aprīlī, kad dzejnieka Māra Čaklā piemiņai tika spēlēta rokopera "Čigāns sapnī", bijušas ļoti veiksmīgas, uzskata gan teātra vadība, gan aktieri. Dailes teātra zāle ar vairāk nekā tūkstoš vietām bijusi pilna un vakara izrādē pat pārpildīta. 
	Skatītāji aplaudējuši ne tikai tajās izrādes vietās, kur jau ierasts dzirdēt aplausus, piemēram, pēc Ievas Akurateres un Egila Melbārža dueta, bet šoreiz arī pēc Čigāna dziesmas Nika Matvejeva sniegumā un citās epizodēs. 
	Ir pagājuši divi gadi kopš izrādes iestudēšanas, un tā šobrīd ir kļuvusi politiski aktuālāka, M.Čaklā dzeja daudzviet parādās ar pavisam citiem akcentiem un niansēm. Aktierim Viesturam Rencim kāds skatītājs pa jokam vaicājis, vai tas neesot ES pasūtījums. "Mēs iekarojām Rīgu," saka izrādes režisors Harijs Petrockis. 
	"Ir ļoti laba sajūta un gandarījums, kad padarīts kaut kas labs, kas citiem paticis," saka aktrise Karīna Lučiņina. Īpaši vakara izrādē publika bijusi ļoti labvēlīgi noskaņota un varējuši just enerģiju, kas nāk no skatītāju zāles, izveidojies ļoti labs kontakts. "Sākumā bijām uztraukušies, kā piepildīt to lielo "stadionu", bet, spēlējot izrādi, par to visu aizmirsām un tikai beigās ieraudzījām to pārpildīto zāli," stāsta V.Rencis. 
	Teātra direktore Inese Laizāne saka paldies Latvijas televīzijai, kura bijusi ļoti atsaucīga, reklamējot izrādi, kā arī tika veikts izrādes TV ieraksts. Nevienam negribētos, lai šī būtu bijusi "Čigāna sapnī" pēdējā izrāde, tāpēc I.Laizāne ir nolēmusi piesaistīt producentu šai izrādei, kas prasa lielus līdzekļus. 

Citas ziņas
Nostiprinās Gūtmaņa alu 
Diena  04/27/04     Lai novērstu Gūtmaņa alas un tā apkārtnes turpmāku izskalošanu, Gaujas Nacionālais parks (GNP) iecerējis izstrādāt projektu lietus ūdeņu novadīšanai un alas nostiprināšanai. Nokrišņi un apmeklētāju darbība laika gaitā veicinājuši alas nostiprinājumu izskalošanos un pakāpenisku drupšanu, turklāt no pārlieku liela mitruma cietis arī parka skatu laukums. Projektam līdzekļus nolēmis piešķirt Latvijas vides aizsardzības fonds un projekta īstenošanas laikā tūristu apmeklējumi netiks pārtraukti, Diena uzzināja GNP.
	GNP tūrisma infrastruktūras daļas vadītājs Ēriks Andžāns Dienai atzina, ka grūti esot pateikt, vai ala ir bīstama, taču alas virskārtas struktūra laika gaitā mainījusies, novērota iežu dēdēšana un smilšakmens nobrukumi. Pirms vairāk nekā 50 gadiem veidotie smilšakmens mūrīši nogāzes nostiprināšanai ir laika apstākļu ietekmē cietuši, kā arī apmeklētāji nereti pa tiem kāpelējuši, tāpēc tie jāatjauno. "Ja iežu erozijas procesu nevar apturēt, tad ierobežot gan nāksies tos apmeklētājus, kam patīk skrāpēt alas sienas," teic Ē.Andžāns. Tāpat arī iecerēts izveidot drenāžas sistēmu skatu laukumam, jo avotainā pamata dēļ tas ir dubļains.
	Jau maijā iecerēts veikt Gūtmaņa alas ģeoloģisko izpēti, pēc tam projektēšanu, bet jūnijā - praktiskus darbus alas nostiprināšanai un lietus ūdens novadīšanas sistēmas izveidei. 
10 000 fanu palīdz kaldināt uzvaru 
Diena  04/28/04    Smagā spēlē ar Kazahstānu Latvijas hokejisti izrauj uzvaru un turpinās cīņu par vietu ceturt-daļfinālā.
	Uzvarējām tāpēc, ka fiziski bijām ļoti labi gatavi šai spēlei, kam bijām speciāli gatavojušies, - pēc uzvaras 3:1 izšķirošajā mačā ar Kazahstānu atzina Latvijas izlases treneris Aleksandrs Beļavskis. "Droši vārtus sargāja Irbe un šī pārliecība pārgāja arī uz visu komandu."
	Nākamo posmu un cīņu par vietu ceturtdaļfinālā mūsējie sāks ar spēlē pret Vāciju nopelnīto vienu punktu. Jau ir skaidrs, ka nāksies tikties ar Kanādas, Austrijas un Šveices izlasi, bet, kad būs nākamā spēle, kļūs zināms pēc trešdienas vakara mača Čehija - Vācija.
Unikāla smadzeņu operācija
BNS  04/28/04    Rīgā veikta unikāla smadzeņu operācija - pirmo reizi Baltijas valstīs kādai ar Parkinsona slimību sirgstošai sievietei izdarīta dziļā smadzeņu stimulācijas operācija ar neirostimulatora implantāciju. Neiroķirurģijas klīnikas vadītājs profesors Igors Aksiks informēja, ka operācija notika piektdien. "Operācijas ilgums bija divpadsmit stundas un tā veikta 49 gadus vecai sievietei, kura šīs slimības dēļ četru gadu laikā jau bija kļuvusi par 2. grupas invalīdi, zaudējot jebkādas darbaspējas," klāstīja Aksiks, paužot cerību, ka "paciente atkal varēs atgriezties savā darbā".
	Jaunā metode pamatojas uz īpašu elektrodu implantāciju ķermeņa kustības regulējošos nervu kodolos galvas smadzenēs, kas tiek stimulēti ar speciāli fizioloģiski piemeklētiem elektriskiem impulsiem. Stimulāciju nodrošina zemādā iešūts īpašs neirostimulators, kas pēc sava izskata atgādina kardiostimulatoru. Kad neiroķirurgs vai neirologs pēc operācijas ieprogrammē neirostimulatoru, pacientam izzūd vai būtiski samazinās Parkinsona slimībai raksturīgie simptomi.