K a s   j a u n s	
Nr. 344:   2004.g. 15.-21.aprīlis	
L a t v i j ā ?	

Eiropas Savienība
Šrēders brīdina jaunās ES dalībvalstis 
radikāli nesamazināt nodokļus 
LETA--DPA  04/15/04      Vācijas kanclers Gerhards Šrēders šodien izteicis "aizplīvurotu brīdinājumu" desmit valstīm, kas 1.maijā pievienosies Eiropas Savienībai (ES), ka Vācija nefinansēs šo valstu attīstības projektus, ja tās īstenos radikālu nodokļu samazināšanu.
	"Šīm lietām ir jābūt godīgām. Jaunās dalībvalstis nevar vienpusēji orientēt savu nodokļu politiku tikai uz biznesa investīciju piesaistīšanu," intervijā DPA norādīja Šrēders.
	Vācijas kanclers izjūt arvien lielāku spiedienu no viņa Sociāldemokrātiskās partijas (SPD) dalībniekiem un arodbiedrībām, kas prasa stingri iestāties pret kompānijām, kas pārvieto savas operācijas no Vācijas uz Centrālās un Austrumeiropas valstīm, lai izmantotu zemāko nodokļu un algu radītās priekšrocības.
	Nākamās ES dalībvalstis realizē nodokļu samazināšanas politiku, un Slovākija, piemēram, uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokli ir samazinājusi līdz 19%, kamēr lielākā daļa Rietumeiropas valstu nevar atļauties samazināt nodokļus zem 30%.
	Vācija ir lielākā ES finansētāja un nodrošina vairāk nekā 20% no ES 100 miljardu eiro (65,3 miljardu latu) ikgadējā budžeta. Lielākā daļa no šiem līdzekļiem tiek izmantota infrastruktūras projektiem un lauksaimniecības subsīdijām.
	Vācijas amatpersonas baidās, ka jauno dalībvalstu zemie nodokļi nenodrošinās tām pietiekamus ienākumus infrastruktūras attīstībai un tās lūgs Vāciju segt šos izdevumus.
	"Tā nevar būt, ka Vācijai būtu jāfinansē pret to vērsta negodīga nodokļu konkurence," brīdināja Šrēders.
	Vācijas kanclers uzsvēra, ka jaunajām dalībvalstīm pašām ir jāsedz atbilstoša daļa no savu attīstības projektu izdevumiem, saglabājot ES palīdzības daļu "saprātīgās robežās". 
EP komisārs aicina Zviedriju 
kritizēt Latviju par nepilsoņiem 
Diena  04/15/04     Eiropas Padomes (EP) cilvēktiesību komisārs Alvaro Hils-Rovless aicinājis Zviedriju stingrāk ietekmēt Latvijas integrācijas politiku un samilzušā nepilsoņu jautājuma veiksmīgu atrisināšanu, jo Zviedrijai Baltijas valstīs esot liela ietekme. "Pieļaujot tik lielas iedzīvotāju daļas palikšanu ārpus politiskās dzīves, Eiropā tiek radīts bīstams precedents. Nepieciešams piešķirt pilsonību vismaz jaundzimušajiem bērniem un ļaut nepilsoņiem vēlēt vietvaras. Latvijai beidzot ir jāsāk uzticēties savas valsts iedzīvotājiem," Zviedrijas valsts televīzijas (SVT1) raidījumā Updrag Granskning otrdienas vakarā teica A.Hils-Rovless. 
	Zviedru žurnālisti arī stāstīja par krievu jauniešu protestiem pret skolu reformu. Intervētā aktīviste Tatjana Ždanoka uzsvēra, ka pagaidām protesti esot mierīgi, taču neviens nevarot garantēt, ka pēc kādas "provokācijas" situācija var manīties. "Mēs gribam, lai zviedru politiķi ietekmētu mūsu valstsvīrus. Es ceru, ka eiropieši, zinot, kas notika bijušajā Dienvidslāvijā, uzmanīgi izturas pret citiem etnisko konfliktu punktiem. Latvija ir viens no šādiem punktiem," teica T.Ždanoka. 
	Komisārs pērnruden viesojās Rīgā un pēc vizītes uzrakstīja ziņojumu, kurā konstatēja, ka būtisku cilvēktiesību pārkāpumu Latvijā nav. Viņš Latvijas žurnālistiem atzina, ka EP ir tikai rekomendējošs raksturs, tomēr ieteica paātrināt naturalizāciju, nepilsoņiem piešķirt pašvaldību vēlēšanu tiesības un latviešu valodu mācīt par valsts budžeta naudu. 
	SVT1 raidījumā žurnālisti kritizēja Zviedrijas valdības pārāk iecietīgo nostāju Latvijas nepilsoņu jautājumā, norādot uz daudz kritiskākajiem ES un starptautisko organizāciju ziņojumiem. Ārlietu ministrei Lailai Freivaldei tika pārmesta izvairīšanās no Latvijas kritikas nepilsoņu jautājumā. Televīzijai piesūtītajā Zviedrijas Ārlietu ministrijas sekretāra Hansa Dālgrēna skaidrojumā gan bijis lasāms, ka Zviedrijas valdība piekrīt EDSO nostājai. EDSO augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos Rolfs Ekeuss vēl martā atzina, ka EDSO atbalsta mazākumtautību izglītības reformu un latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu, taču Latvijai iesaka ratificēt Mazākumtautību konvenciju, kas, viņaprāt, mazinātu spriedzi un starptautiskos pārmetumus. Arī Zviedrija iesaka ratificēt mazākumtautību konvenciju un uzlabot naturalizācijas procedūru. 
	Latvijas premjerministrs Indulis Emsis, atbildot uz jautājumu par A.Hila-Rovlesa ieteikumiem, Zviedrijas televīzijai teicis, ka padomi no ārpuses nevarot būt pilnībā noderīgi, jo vispirms jāzina valsts vēsture. Integrācijas ministrs Nils Muižnieks Zviedrijas televīzijā paskaidrojis, ka tiesības vēlēt pašvaldības izraisītu politisko spēku līdzsvara maiņu Latvijā un ļautu kreisi noskaņotām partijām iegūt politisko varu. Par pilsonību jaundzimušajiem jau vizītē Latvijā integrācijas eksperti viņam izskaidroja, ka pēc Latvijas neatkarības atgūšanas dzimušajiem bērniem piešķir pilsonību, ja viņu vecāki to pieprasa.
Ar internetspēli mobilizē 
EP vēlēšanām 25 valstīs
NRA  04/16/04     Ar Eiropas Parlamenta (EP) prezidenta Pata Koksa uzrunu Briselē atklāta informatīvi izklaidējoša interneta spēle EuropaQuiz, kurā zināšanās par Eiropas Savienības dalībvalstīm un citiem jautājumiem no 19. aprīļa līdz 13. jūnijam varēs sacensties interesenti no visām ES dalībvalstīm. 
	Šādi EP cenšas celt tradicionāli zemo vēlētāju aktivitāti EP vēlēšanās, kurās piedalās vidēji tikai trešdaļa ES pilsoņu. Kā Neatkarīgajai skaidroja EP informācijas biroja Latvijā pārstāve Dace Dravniece, EuropaQuiz ļauj ikvienam interneta lietotājam iejusties EP deputāta ādā. Veicot virtuālu ceļojumu pa 25 ES dalībvalstīm, spēlētājiem būs jāatbild uz 800 jautājumiem par ES, tās dalībvalstīm, par tēmām, kas skars politiku, mūziku, sportu, ģeogrāfiju, vēsturi un citas jomas. Par pareizām atbildēm piešķirs noteiktu skaitu vēlētāju balsu, par nepareizām - tās atņems. 
	EuropaQuiz spēlēs visās 20 ES oficiālajās valodās, tai skaitā latviešu valodā. EuropaQuiz atrodama internetā www.europaquiz.org. 
	Veiksmīgākais spēles dalībnieks no katras valsts tiks uzaicināts piedalīties jaunā EP inaugurācijas ceremonijā no 19. līdz 21. jūlijam Strasbūrā Francijā.
	Lai aktualizētu EP vēlēšanas, iecerētas arī citas aktivitātes, kuru mērķis ir celt vēlētāju informētību, Neatkarīgā uzzināja EP. Šim mērķim no EP budžeta iecerēts tērēt 1,02415 eiro uz vienu vēlētāju. Pirms 1999. gada EP vēlēšanām kopējā summa šai priekšvēlēšanu kampaņai bija pieci miljoni eiro, šogad, pieaugot ES dalībvalstu un ES pilsoņu skaitam, EP rēķinās ar aptuveni 9,3 miljonu eiro lieliem izdevumiem. EP komunikāciju direktorāta administratore Izabella Montoija pauda, ka viena no informēšanas kampaņas prioritātēm būs jaunās ES dalībvalstis.
	SKDS dati liecina, ka no visām ES institūcijām Latvijā vispazīstamākais ir EP, par ko dzirdējuši 79,5% iedzīvotāju, un Eiropas Komisija, par ko dzirdējuši 60,3% iedzīvotāju. Par Eiropas Padomi dzirdējuši 43,6%, par Eiropas Centrālo banku - 39,6%, par Eiropas Kopienu tiesu - 33,9%.
ES sankcijas par nepadarīto attālinātas 
Diena  04/16/04     Pēdējo pāris mēnešu laikā Latvija ir novērsusi bīstamību, ka tai jau kopš iestāšanās brīža tiks piemēroti ES drošības pasākumi vai cita veida sankcijas, Dienai apliecināja augsta amatpersona Eiropas Komisijā (EK). EK rīcībā esot informācija, ka minimālais nepieciešamais izdarīts visās sāpīgākajās jomās - lauksaimniecībā, pārtikas drošībā, profesiju atzīšanā un sabiedriskajā iepirkumā. Tomēr atslābināties Latvija nedrīkstot - pēc iestāšanās EK dienesti rūpīgi sekošot, vai normatīvā bāze tiek arī pienācīgi ieviesta. 
	"Februārī, kad EK ar jaunajām dalībvalstīm pārrunāja to gatavību, es biju diezgan šokēts par kopējo situāciju. Taču jāatzīst, ka drošības pasākumu draudi ir nākuši par labu un divu mēnešu laikā Latvijā ir noticis ievērojams progress," anonīmi sacīja amatpersona. 
	EK pārstāvis norādīja, ka līdz ar iestāšanos nekādu sankciju nebūs, taču tas nenozīmē, ka to ieviešana nepieciešamības gadījumā nevar tikt apsvērta vēlāk.
	To, ka EK attieksme ir stingra, apliecināja arī ES paplašināšanas komisārs Ginters Ferhoigens, pirms pāris dienām aģentūrai Reuters sakot, ka nekādi nepadarītie darbi jaunajām dalībvalstīm piedoti netiks. "Ja būs skaidri piemēri, kad netiek pareizi piemēroti ES likumi, EK būs jārīkojas un tā rīkosies," viņš teica. Reuters komentāru par šo pat sāka ar tekstu, ka apsveikums, kas sagaida desmit jaunās valstis, 1.maijā pievienojoties 15 valstu blokam, varētu būt: "Esiet laipni lūgti Eiropas Savienībā! Mēs sūdzam jūs tiesā." Taču G.Ferhoigens arī atzina, ka vienīgā joma, kurā ES drošības pasākumi varētu būt, ir pārtikas drošība. 
Latvijā martā bijis lielākais patēriņa 
cenu pieaugums nākamo ES dalībvalstu vidū
LETA  04/16/04    Martā, salīdzinot ar februāri, Latvijā patēriņa cenas palielinājās par 1%, kas ir augstākais rādītājs starp desmit valstīm, kuras 1.maijā pievienosies Eiropas Savienībai (ES), liecina šodien publiskotie ES statistikas biroja "Eurostat" dati.
	Nākamais lielākais cenu kāpums martā bijis Kiprā un Slovēnijā - attiecīgi par 0,9% un 0,6%. Lietuvā, Ungārijā un Maltā patēriņa cenas palielinājušās par 0,5%, Igaunijā un Polijā - par 0,4%, Slovākijā - par 0,2% un Čehijā - par 0,1%.
	Augstākā gada inflācija (šā gada martā, salīdzinot ar pērnā gada martu) no nākamajām ES valstīm reģistrēta Slovākijā - 7,9%, Ungārijā - 6,6% un Latvijā - 4,7%. Tajā pašā laikā Lietuvā cenas gada laikā samazinājušās par 0,9%, Kiprā tās palielinājušās tikai par 0,1%, Maltā - par 0,5% un Igaunijā - par 0,7%. Polijā šis rādītājs bija 1,8%, Čehijā - 2,1% un Slovēnijā - 3,5%.
	15 ES valstīs vidējā gada inflācija martā bija 1,5%, 12 eirozonas valstīs - 1,7%. Lielākā gada inflācija martā bija Grieķijā - 2,9%, Itālijā - 2,3% un Spānijā un Portugālē - 2,2%. Savukārt Somijā gada laikā bijusi vērojama 0,4% deflācija, bet Dānijā un Zviedrijā - 0,4% inflācija. 
Izlozēti partiju starta numuri EP vēlēšanās
NRA  04/21/04     Partijām izlozējot starta numurus Eiroparlamenta (EP) vēlēšanās, pirmo kārtas numuru izdevās izvilkt Latvijas Sociālistiskajai partijai (LSP), savukārt velna duci - 13. numuru - izvilka Latvijas ceļš, kam pēc neveiksmīgā starta 8. Saeimas vēlēšanās EP vēlēšanas ir eksistences jautājums. 
	Starta numurus partiju pārstāvji sarakstu reģistrēšanas secībā Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) vadītāja Arņa Cimdara uzraudzībā vilka no laimes rata. CVK atgādina, ka izlozētie numuri tiek izmantoti ne tikai priekšvēlēšanu aģitācijai, bet atbilstošā secībā tiek sakārtotas arī vēlēšanu zīmes, ar kurām vēlētājs dodas balsošanas kabīnē, lai izdarītu savu izvēli. EP vēlēšanās 12. jūnijā startēs 16 partijas un to apvienības. 
Partiju kārtas numuri
1. Latvijas Sociālistiskā partija
2. Tautas partija 
3. Konservatīvā partija
4. Latgales gaisma 
5. TB/LNNK
6. PCTVL 
7. Apvienotā sociāldemokrātiskā labklājības partija
8. Tautas saskaņas partija
9. Zaļo un zemnieku savienība
10. Latvijas Pirmā partija 
11. Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija
12. Jaunais laiks
13. Latvijas ceļš 
14. Kristīgi demokrātiskā savienība
15. Eiroskeptiķis 
16. Sociāldemokrātu savienība
Gribīgo koalīcija
Samazina Latvijas karavīru uzturēšanās 
termiņu misijās Irākā un Afganistānā 
LETA  04/15/04     Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (TP) nolēmis samazināt Latvijas karavīru uzturēšanās laiku miera nodrošināšanas misijās Irākā un Afganistānā no sešiem līdz četriem mēnešiem, aģentūru LETA informēja Aizsardzības ministrijas Preses nodaļa.
	Lēmums pieņemts pēc iepazīšanās ar Nacionālo bruņoto spēku (NBS) priekšlikumiem par starptautisko misiju nodrošināšanu un dienesta ilgumu Irākā un Afganistānā.
	Četru mēnešu ilgs misijas laiks tiks piemērots, sākot no nākamās Irākas un Afganistānas miera nodrošināšanas misiju kontingenta rotācijas.
	Misijā Irākā patlaban uzturas 120 Latvijas karavīri, bet Afganistānā - 11. 
Premjers apliecina Latvijas 
karavīru palikšanu Irākā 
Diena  04/17/04     Arī pēc draudu palielināšanās ASV vadītās koalīcijas spēkiem Irākā Latvija negrasās atkāpties un atsaukt vairāk nekā 100 cilvēku lielo karavīru sastāvu, bet gan vēlētos viņus redzēt darbojamies zem ANO karoga, piektdien žurnālistiem atzina premjers Indulis Emsis (ZZS). Viņš atteicās prognozēt, cik ilgi karavīriem Irākā būs jāpaliek, taču apliecināja, ka pagaidām no ASV nav saņemts lūgums palielināt Latvijas vienības lielumu. Pēc tam, kad ASV vadītie spēki pēdējās nedēļās piedzīvojuši lielāko vardarbības vilni kopš Sadama Huseina gāšanas, 20 000 tur esošo amerikāņu karavīru gadu ilgā misija tiks pagarināta vēl par trim mēnešiem un militārie pārstāvji izteikušies, ka viņiem nepieciešamas divas papildu brigādes.
	"Kas attiecas uz Irāku - tā ir problēma, bet spiediena un draudu pieauguma priekšā atkāpties nav gudra politika, tāpēc zem ANO karoga šie draudi ir jāmazina, cik tas ir iespējams," teica premjers, kurš, vēl būdams deputāts, parlamenta debatēs bija viens no kaismīgākajiem misijas pagarināšanas pretiniekiem, saucot Irākas naftu par vienu no iebrukuma iemesliem. "Kamēr tās cīņas notiek un mūsu partneri nav atkāpušies no šīs idejas, un mēs esam koalīcija ar viņiem, protams, Latvijas, tāpat kā citu valstu, pienākums ir tur palikt," sacīja I.Emsis.
	I.Emsis informēja, ka nesenās tikšanās laikā ar ASV vēstnieku Braienu Karlsonu situācija Irākā bijusi pirmais darba kārtības jautājums un diplomāts izklāstījis "skaidri definētu politiku". 
	Saeimas mandāts Latvijas karavīriem darboties Irākā šobrīd ilgst līdz oktobra vidum, bet vasarā gaidāma pašreizējā kontingenta maiņa, kas nozīmē vēl vienas misijas nosūtīšanu, pirms parlamentam jāizšķiras par mandāta pagarināšanu, ja tas būs nepieciešams.
Irākā dienējušiem karavīriem tiks 
nodrošināta psiholoģiska rehabilitācija
BNS  04/18/04     Lai Irākā dienējošiem Latvijas karavīriem pēc atgriešanām no misijas būtu vienkāršāk atgriezies ikdienas dzīvē, Aizsardzības ministrija sola karavīriem nodrošināt psiholoģisku rehabilitāciju. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris (Tautas partija), kurš sestdien kopā ar ministrijas un Nacionālo Bruņoto spēku (NBS) pārstāvjiem Ādažos tikās ar Irākā dienējošo karavīru sievām un ģimenes locekļiem, aģentūrai BNS pastāstīja, ka šobrīd par iespējām nodrošināt psiholoģisku rehabilitāciju Irākā dienējušajiem karavīriem pēc atgriešanās Latvijā spriež NBS vadība. 
	"Psiholoģiskā palīdzība karavīriem ir ļoti būtiska, jo pētījumi ir pierādījuši, ka adaptācijas periodā karavīrs var justies nesaprasts un viņam var nepietikt tikai ar tuvinieku mīlestību un gādību," atzina Slakteris. Paredzams, ka psiholoģiskā rehabilitācija varētu ilgt 7 līdz 10 dienas un šajā laikā karavīriem būtu iespēja būt kopā ar saviem tuviniekiem un kolēģiem, ar kuriem kopā bijuši Irākā. 
	Slakteris atzina, ka Irākā dienējošo karavīru tuvinieki tikšanās laikā pauduši satraukumu par Irākā esošo Latvijas karavīru drošību. "Protams, ka karavīru sievas ir satrauktas, tas būtu dīvaini, ja tā nebūtu, taču tāds nu ir karavīra izvēlētais darbs, vienmēr saistīts ar risku," atzina Slakteris. 
	Pašlaik Irākā dien 120 Latvijas karavīri. 
Bušs pateicas Latvijai
LETA  04/19/04     Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) saņēmis ASV prezidenta vēstuli, kurā Bušs ASV tautas vārdā izsaka pateicību Latvijai par atbalstu un noteiktību, stiprinot mieru un demokrātiju Irākā. Vēstulē ASV prezidents pauž pateicību Latvijas premjeram par valsts īstenoto politiku. ASV prezidents uzteic Irākā dienošo Latvijas karavīru prasmi un drošsirdību, kopīgi ar koalīcijas spēkiem stiprinot Irākas drošību un līdzdarbojoties demokrātiskas valsts izveidē. Prezidents Bušs pauž apņēmību veikt pasākumus, kas nodrošinās suverenitātes nodošanu Irākas tautai šā gada 30. jūnijā.
Irākā atkal apšaudīta bāze, 
kurā uzturas Latvijas karavīri
NRA  04/21/04     Pirmdienas vakarā apšaudīta Polijas vadītās daudznacionālās divīzijas atbildības rajonā izvietotā militārā bāze Hillā, kurā uzturas arī latviešu karavīri. Latvijas kontingenta karavīri apšaudē nav cietuši. Ar mūsu karavīriem kārtējo reizi nebija iespēja sazināties. 
	Nacionālo bruņoto spēku (NBS) preses un informācijas nodaļas priekšnieks virsleitnants Uldis Davidovs Neatkarīgajai norādīja, ka Latvijas kontingenta komandierim pulkvežleitnantam Igoram Rajevam satelīttelefons nav pa rokai, jo viņa darba vieta atrodas nostāk, tādēļ nav iespējas ar viņu sazināties. Situācija pašlaik ir sarežģīta, un viņi tur smagi strādā, skaidro preses virsnieks. "Ja Rajevs nav atradis laiku ar mani sazināties, tad tas liecina, ka darbdiena ir ļoti aizņemta," sacīja U. Davidovs. Vaicājot par iespēju no Latvijas uz Irāku aizsūtīt preses virsnieku, U. Davidovs atbild, ka tik mazai vienībai nav paredzēts šāds atsevišķs preses cilvēks. Pēc preses virsnieka teiktā, nav zināmi iemesli, kāpēc šobrīd neizdodas sazināties ar Irāku.
	Neatkarīgā saņēmusi vairākus lasītāju zvanus, kuri interesējas par mūsu karavīriem Irākā. Cilvēki zvana un grib uzzināt kaut ko vairāk par pašiem karavīriem un reālo apdraudējumu, ne tikai to, ko pauž NBS pārstāvji Rīgā.
	Hillas militārajā bāzē savus pienākumus veic 105 Latvijas kontingenta karavīri, no kuriem divi darbojas bataljona štābā, 97 - bataljonā, divi - Militārās policijas rotā un četri - apgādes un nodrošinājuma grupā. 
	U. Davidova rīcībā nebija informācijas, vai apšaudē cietuši poļu karavīri, jo uz Latviju tā sauktās karstās ziņas nāk tikai par mūsu valsts karavīriem. 
	Jau ziņots, ka Latvijas karavīri Hillas apkārtnē, veicot patrulēšanu, iepriekš apšaudīti divas reizes, par laimi, neviens latviešu karavīrs šajos incidentos necieta.

Partijas un valdība
Vēlas grozīt Satversmi
LETA  04/15/04     Partijas "Jaunais laiks" ("JL") darba grupa nolēmusi pēc Saeimas Lieldienu brīvdienām nākamnedēļ rosināt veikt grozījumus Satversmē, svītrojot normu, ka deputātus par administratīvajiem pārkāpumiem var sodīt vienīgi ar Saeimas piekrišanu, apstiprināja partijas valdes locekle Solvita Āboltiņa. "JL" rosinās arī grozījumus Saeimas Kārtības rullī, nosakot, ka par deputātu izdarītajiem administratīvajiem pārkāpumiem būs obligāti jāziņo Saeimas prezidijam, lai vēlētājiem būtu iespēja saņemt informāciju par deputātu nodarījumiem. Āboltiņa skaidroja, ka valstīs ar diktatorisku režīmu ir saglabājusies norma arī administratīvi sodīt deputātu ar parlamenta piekrišanu. "JL" nolēmis rosināt grozījumus arī Krimināllikumā. Tas nozīmē, ja deputāts izdara kriminālpārkāpumu un ir pamats ierosināt krimināllietu, lai deputāta imunitāte nerada iespēju izvairīties no atbildības. "JL" rosina uz laiku apturēt noilgumu, lai pēc deputāta pilnvaru beigām būtu iespēja deputātu sodīt.
Rosinās izmeklēt Šleseru
LETA  04/15/04     Saeimas Korupcijas, kontrabandas un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas uzraudzības komisijas vadītājs Ainars Latkovskis ("JL") nākamnedēļ partijas "Jaunais laiks" ("JL") frakcijas sēdē rosinās deputātus apsvērt iespēju veidot parlamentārās izmeklēšanas komisiju, lai pārbaudītu Ministru prezidenta biedra Ainara Šlesera (LPP) darījumu ar SIA "Ķīpsalas saules akmens" kapitāla daļām. Jau ziņots, ka Šlesers un viņa biznesa partneris Viesturs Koziols, savulaik izkārtojot "Ķīpsalas saules akmens" būvniecības projektu un vēlāk to pārdodot būvniekam SIA "Merks", katrs saņēmuši 900 000 eiro (nedaudz vairāk kā 500 000 latu), kamēr sākotnējais ieguldījums bijis vien 16 000 latu. "Ir pazīmes, kas apliecina, ka šeit ir zēlusi politiskās ietekmes pārvēršana naudā jeb politiskā korupcija un tā eskalēsies Induļa Emša (ZZS) valdībā līdz nebeidzamiem apmēriem," teica ekspremjers Einars Repše.
"JL" ieviesīs biedra naudas
BNS  04/15/04     Lai sasniegtu partijas "Jaunais laiks" ("JL") izvirzīto mērķi - līdz gada beigām kļūt par lielāko partiju, kas nav atkarīga no sponsoru labvēlības, "JL" jau tuvākajā laikā grasās mainīt biedru uzņemšanas kārtību partijā, kā arī ārkārtas pilnsapulcē mainīt statūtus, ieviešot partijas biedru naudas. Partijas attīstības direktors Uldis Grava pastāstīja, ka sestdien partijas konferencē Tukumā partijas vadība kopā ar 23 partijas nodaļu vadītājiem sāks diskusiju par jauno partijas biedru uzņemšanas kārtību, kā arī sāks spriest par jaunu kārtību, kādā tiks piesaistīti līdzekļi partijas uzturēšanai. Grava pavēstīja, ka izstrādātā koncepcija paredz, ka "JL" jākļūst par pirmo partiju Latvijā, "kurai ir reāls atbalsts tautā, nevis tā turas tikai uz pāris simtiem vai tūkstošiem biedru". Grava klāstīja, ka partijas nolūks ir līdz gada beigām kļūt par biedru skaita ziņā visplašāk pārstāvēto partiju. Grava ierosina "JL" atteikties no "birokrātiskiem šķēršļiem partijas biedru uzņemšanas procesā un ilgajiem pārbaudes laikiem".
KNAB priekšnieka amata konkursā 
neviens pretendents nav pieteicies
LETA  04/17/04     Pirmās nedēļas laikā Valsts kanceleja nav saņēmusi pieteikumus izsludinātajā konkursā Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka amatam, informēja Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta vadītāja vietnieks Aivis Freidenfelds. 
	Vairāki interesenti gan esot zvanījuši uz Valsts kanceleju, lai precizētu iespējas piedalīties konkursā. 
	Jau ziņots, ka Ministru kabinets konkursu KNAB priekšnieka amatam izsludināja 8.aprīlī. 
	KNAB vadītāja amata pretendentiem tiek izvirzītas piecas prasības - atbilstība KNAB likuma un likuma "Par valsts noslēpumu" noteiktajām prasībām, izpratne par korupcijas novēršanu un apkarošanu, izpratne par izziņas iestāžu darbību, pieredze vadošā darbā, kā arī laba reputācija. 
	"Piedāvājam iespēju apliecināt savu profesionalitāti, neatkarību lēmumu pieņemšanā un atalgojumu 1200 latu apmērā," teikts sludinājumā. 
	Motivētu pieteikumu, dzīves aprakstu (CV) un augstāko izglītību apliecinošu dokumentu kopijas, kā arī citus dokumentus, kurus pretendents uzskata par nepieciešamiem, līdz 5.maijam var iesniegt Valsts kancelejā, kas atrodas Rīgā, Brīvības bulvārī 36. 
	Pretendentus konkursā vērtēs komisija, kuru vada Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) un kurā darbojas valsts kontrolieris Raits Černajs, Augstākās tiesas priekšsēdētājs Andris Guļāns, ģenerālprokurors Jānis Maizītis, Valsts kancelejas direktores vietniece Una Klapkalne, Saeimas Korupcijas, kontrabandas un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas uzraudzības komisijas vadītājs Ainars Latkovskis (JL) un sabiedrības par atklātību "Delna" prezidente Inese Voika. 
	Konkursa nolikums paredz, ka tas notiks ne mazāk kā divās kārtās, pirmajā no tām komisija vērtēs pretendentu pieteikumus, lai pieņemtu lēmumu par to, kuri kandidāti virzāmi konkursa otrajai kārtai. Otrajā kārtā paredzētas pārrunas ar pretendentiem, lai izvērtētu viņu atbilstību izvirzītajiem vērtēšanas kritērijiem. 
	Šis ir jau piektais konkurss KNAB vadītāja amatam. 
	Patlaban KNAB vada iepriekšējā konkursā par labāko atzītā bijusī Drošības policijas darbiniece Juta Strīķe, kuras kandidatūra Saeimas atbalstu pērn septembrī neguva. Toreizējais premjers Einars Repše (JL), neskatoties uz Saeimas negatīvo balsojumu, Strīķi iecēla par KNAB priekšnieka pienākumu izpildītāju. 
LSDSP izslēdz Lauski 
un viņa vietā apstiprina Ādamsonu
BNS  04/18/04     Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) dome sestdien lielā vienprātībā no partijas rindām izslēgusi līdzšinējo partijas priekšsēdētāja vietnieku Valdi Lauski un viņa vietā šajā amatā stājies Jānis Ādamsons. 
	LSDSP ģenerālsekretārs Jānis Dinēvičs aģentūrai BNS pastāstīja, ka "lēmums par Lauska izslēgšanu pieņemts gandrīz vienbalsīgi", un skaidroja, ka Ādamsons kļuvis par vietnieku tādēļ, ka 2002.gada novembrī notikušajā kongresā, kurā tika vēlēta partijas vadība, Ādamsons saņēma nākamo lielāko kongresa delegātu atbalstu pēc Lauska. 
	Lauskis no partijas izslēgts par partiju diskreditējošu darbību, aktīvi iesaistoties sabiedriskās organizācijas "Cita politika" veidošanā. "Nav normāli, ka vienas partijas priekšsēdētāja biedrs veido jaunu partiju. Tas, ka tur tiek veidota partija, ir acīmredzami. Tā nav nekāda trušaudzētāju biedrība, kas vienkārši sanāk kopā, lai parunātu," bija sašutis Dinēvičs. 	
Apvienoties gatavas 
vairāk nekā 100 pašvaldības
LETA  04/18/04     Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas rīkoto novadu veidošanas sarunu provizoriski rezultāti liecina, ka veidot novadus, brīvprātīgi apvienojoties, gatavas vairāk nekā 100 pašvaldības, informēja ministrijas preses sekretārs Ansis Pūpols. 
	Aptuvni 120 pašvaldības pieļāvušas, ka pie zināmiem nosacījumiem, nepieciešamības gadījumā, varētu veidot novadus pēc pašreiz izstrādātā 102 novadu modeļa. 
	Aptuveni 380 pašvaldības sarunās atzinušas, ka piespiedu kārtā vai brīvprātīgi būtu gatavas veidot tādus novadus, kas atšķirtos no pašreiz pieņemtā 102 novadu modeļa. No tām ap 120 pašvaldības varētu piekrist veidot novadus visa rajona robežās jeb pēc tā saucamā 33 novadu modeļa. 
	Vairākas pašvaldības ir pieļāvušas vairākus attīstības ceļus, proti, gan apvienojoties pēc 102 novadu modeļa principa, gan citā veidā. 
	Savukārt vairāk nekā 70 pašvaldības nevēlas apvienoties nekādā veidā. 
	Kā norāda Pūpols, sarunās pašvaldības izvirzījušas virkni prasību - tās vēlas saņemt naudu no valsts atbalsta programmas novada infrastruktūras attīstībai, pašvaldības vēlas, lai būtu sakārtoti novadu veidošanai nepieciešamie likumi, būtiski tām ir, lai tiktu sakārtoti valsts un pašvaldību ceļi, kā arī valsts finansiāls atbalsts pašvaldību informācijas tīkla izveidošanai, attīstībai un modernizācijai. 
	Pavisam ministrija četru mēnešu laikā veikusi 92 sarunas. Sarunas nenotika lielajās republikas pilsētās, kuras novadu veidošana neskar, kā arī Iecavā un Ikšķilē, kur novadi jau izveidoti saskaņā ar 102 novadu modeļa projektu. 
	Ar oficiālajiem sarunu rezultātiem RAPLM sabiedrību plāno iepazīstināt jau tuvākajā laikā, informēja Pūpols. 
	Ministrijas pārstāvis uzsvēra, ka pašreiz Saeima skata grozījumus Administratīvi teritoriālās reformas likumā, kas paredz atjaunot pašvaldībām tiesības brīvprātīgi apvienoties, kas nebija iespējams no šā gada sākuma. Apvienošanās tiks pārtraukta gada beigās, lai nākamā gada martā varētu notikt pašvaldību vēlēšanas. 
Pašvaldības bažījas, ka struktūrfondi 
padziļinās reģionālās atšķirības 
Diena  04/19/04     Gandrīz puse pašvaldību uzskata, ka Eiropas Savienības (ES) struktūrfondi sekmēs nelīdzsvarotu reģionu attīstību - turīgās pašvaldības kļūs vēl turīgākas, bet nabagās - nabagākas, liecina Hansabankas šā gada aprīlī veiktā aptauja 17 pilsētu domēs un 26 pagastu padomēs. Vienlaikus lielākā daļa pašvaldību norādījušas, ka plāno pieteikt savus projektus ES fondu finansējuma iegūšanai un jau sākušas gatavot vai jau sagatavojušas konkrētus projektus.
	Aptauja rāda, ka pašvaldības apzinās vajadzības un to, ko varētu panākt ar ES naudu, taču vēl nepieciešams gan kliedēt normatīvā pamata neskaidrības, gan palīdzēt pašvaldībām projektu sagatavošanā, komentē Hansabankas uzņēmumu apkalpošanas daļas vadītājs Druvis Mūrmanis. Pašvaldības ES struktūrfondus vēlas izmantot vides infrastruktūras uzlabošanai un tūrisma veicināšanai, arī transporta un informācijas tehnoloģiju attīstīšanai. 
	Kā galvenie trūkumi tiek minēta struktūrfondu finansējuma novēlotā ienākšana Latvijā un aizvien pastāvošā neskaidrība fondu apguvē. Pagasti norāda, ka tiem trūkst plānotāju un citu speciālistu, tādēļ būs apgrūtināta fondu apguve. Savukārt lielās pilsētas neapmierina atbildīgo valsts institūciju darbs, gatavojot normatīvos aktus, - ņemot vērā lielo steigu, kādā tiek gatavoti projektu izvērtēšanas kritēriji, tiek apšaubīta to kvalitāte. No valsts institūciju puses netiekot ievērots arī atklātības un partnerības princips, tāpat neesot skaidrs, cik līdzekļu Eiropas Reģionālais attīstības fonds atvēlēs pašvaldību iesniegtajiem projektiem. 
	Pašvaldības vēlas, lai tām tiek palielināta iespēja aizņemties no valsts, taču ir arī gatavas līdzfinansējumu aizņemties no bankām, liecina Hansabankas pētījums. No saviem budžetiem struktūrfondiem tās gatavas atvēlēt no pāris tūkstošiem līdz vairākiem desmitiem miljonu latu. Piemēram, Daugavpils plāno apgūt finansējumu 19,5 miljonu latu, šim nolūkam plānojot 3,25 miljonu latu līdzfinansējumu. Ventspils rajona Ziru pagasts minējis, ka no struktūrfondiem plāno apgūt tikai 4 550 latu, no savas kabatas ieguldot 210 latu.
Repše ar Dievpalīgu aizlūdz par vēlēšanām
Latvijas Avīze  04/19/04     Piektdienas vakarā Jēkabpils luterāņu baznīcā bijušais premjers, partijas "Jaunais laiks" priekšsēdētājs Einars Repše vairākkārt uzsvēra, ka bailes no "JL" konsolidē pašreizējo "zaļi sarkano koalīciju".
	Sākumā bijušais Ministru prezidents visai tēlaini runāja par, viņaprāt, trim mūsu valstij un tautai svarīgām lietām - dzimstības veicināšanu, mieru un stabilitāti, saimniecisko, garīgo un cita veida uzplaukumu. Dzimstība risināšoties ar "Jaunā laika" valdības "māmiņu algu" ieviešanu, ko, cerams, tagadējā valdība nesabojāšot, un arī ar Dievpalīgu. Mieru un stabilitāti nodrošināšot Eiropas Savienība un NATO. Bet attīstību un uzplaukumu tautai varot dot "viena stabila un godprātīga valdība". Viss pārējais - birokrātijas izskaušana, nodokļu samazināšana, infrastruktūras nodrošināšana, ceļi, sociālie jautājumi, veselība, medicīna, dažādas organizatoriskas lietas - esot sekundāri, jo tās esot tikai detaļas. 
	Einars Repše turpināja: - Kāpēc samierinājās agrākie asinsienaidnieki? Piemēram, Šlesers ar Lembergu. Šķēle ar Lembergu. Plus vēl - vienojās ar citiem oligarhiem. Tas bija iespējams tāpēc, ka visi šie grupējumi un to vadītāji - formālie un neformālie - ne pa jokam bija nobijušies no tā, ko Latvijas valsts pārvaldē bija jau izdarījis un neapturami būtu tālāk darījis "Jaunais laiks". Mēs bijām gatavi strādāt, mēs esam gatavi strādāt un būsim gatavi strādāt. Bet, lai mēs varētu īstenot vienu stingru un konsekventu politiku, nelūdzoties atļauju visiem pieminētajiem kungiem un citiem oligarhiem, mums ir vajadzīgs kārtīgs tautas mandāts. Pilnvarojiet mūs! Mēs labprāt četros gados sevi parādīsim. Bet ar 26 mandātiem Saeimā ir par maz. Par to es jau brīdināju pirms 8. Saeimas vēlēšanām. 
	Induļa Emša valdības mērķis, pēc E. Repšes domām, esot atjaunot vecos laikus visā valsts pārvaldē. No valsts iestādēm tiekot mesti laukā uz ielas cilvēki, kas strādājot progresīvi. Visam aizlūgumam ļoti skaidri skanēja cauri - balsojiet par "Jauno laiku"!
	Atbildot uz jautājumiem, Repšes kungs atkal runāja par Satversmes grozīšanas nepieciešamību - šoreiz gan nevis tāpēc, lai varētu papildināt Ministru prezidenta tiesības, bet gan tāpēc, lai likumiski pieliktu punktu Saeimas deputātu staigāšanai no frakcijas uz frakciju. Kad kāds no pensionāriem (gandrīz visi baznīcā sapulcējušies bija vecāka gadagājuma cilvēki) lūdza, lai Repše pamācot, kā dzīvot ar nepilniem 60 latiem, viņš godīgi atbildēja, ka nevarot pamācīt, jo pats ar tik niecīgu naudu nespētu iztikt. Uz jautājumu, kur Repše saskatot savas kļūdas, viņš atteica, ka viņam "tādu lielu kļūdu" neesot, sīkas kļūdas gan esot ik uz soļa.
	Nobeigumā "Jaunā laika" līderis pateicās visiem ļaudīm, kas snieguši Repšes valdībai grūtās dienās atbalstu, kas esot bijis "nenovērtējams, neatsverams, ļoti spēcinošs un vajadzīgs". Un lūdza darīt visu, lai atkal neesot jānonāk situācijā, kad "mums ir kādam kas jāraksta, jāvāc paraksti zem lūgumiem" un kad "augsti stāvošas valsts iestādes un amatpersonas to var pilnīgi mierīgi ignorēt". Varēja saprast, ka runa ir par Jēkabpilī organizēto parakstu vākšanu Repšes valdības aizstāvībai un ārkārtas vēlēšanu izsludināšanu, pret ko asi vērsās Valsts prezidente. 
	Pirms un pēc tikšanās dzirdēju cilvēkus izsakām diametrāli pretējus viedokļus. Vieni teica - "Repše ir mūsu vienīgā cerība, vienīgais glābiņš". Otri - "Repše muļķo tautu", "Repše ir izgāzies kā veca sēta un nekad vairs nepacelsies".
Strīķei izteiks aizrādījumu par 
darba likumdošanas neievērošanu 
LETA  04/20/04     Izanalizējot piecas sūdzības par Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītāja pienākumu izpildītāju Jutu Strīķi, Valsts Civildienesta pārvaldes (VCP) izveidotā pārbaudes komisija konstatējusi vairākus darba likumdošanas pārkāpumus un ierosinājusi Strīķei izteikt aizrādījumu.
	Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) šodien žurnālistiem sacīja, ka konstatētie pārkāpumi nav smagi un tādus varētu atrast arī jebkurā lielā uzņēmumā, veicot tā vadītāja darbības pārbaudi.
	Saskaņā ar dienesta pārbaudes secinājumiem KNAB ir jāatjauno amatā kāds biroja darbinieks, kā arī jāatceļ kāds rīkojums. Premjers nevēlējās sīkāk komentēt, kuras darba likumdošanas normas ir pārkāptas, norādot, ka precīzāku skaidrojumu var sniegt tikai eksperti.
	Pēc komisijas ierosinājuma, Emsis izteiks aizrādījumu Strīķei, lai gan Valsts kanceleja uzskatot, ka ierosinātais sods ir par vāju. Emsis neuzskata, ka saistībā ar dienesta pārbaudes komisijas slēdzienu Strīķe būtu jāpazemina amatā vai jāatceļ no priekšnieka pienākumu pildīšanas.
	Premjers norādīja, ka KNAB ir jāatrisina iekšējās saskares problēma. Iespējams, ka birojā vajag pieņemt darbā psihologu vai arī kādu konsultantu, lai uzlabotu iestādes iekšējo atmosfēru, atzina valdības vadītājs, norādot, ka bez iekšējas saskaņas no KNAB ir grūti gaidīt rezultātus, bet tie ir nepieciešami.
	Jau ziņots, ka premjers kopumā saņēma sešas sūdzības par Strīķes darbu. Viena no tām ir nodota izvērtēšanai Ģenerālprokuratūrā. Pagaidām premjers no prokuratūras nekādu atzinumu nav saņēmis. 

Saimniecība un bizness
Ārējā tirdzniecībā pozitīvas pārmaiņas
NRA  04/15/04     Šā gada pirmajos divos mēnešos Latvijas preču apjoms pieaudzis straujāk par importu. Pēdējo reizi gada pirmajos divos mēnešos šāda tendence bija vērojama 1998. gadā. Turklāt arī abos mēnešos atsevišķi - gan janvārī, gan februārī - eksporta pieaugums bija lielāks nekā importa pieaugums.
	Šogad Latvijas eksporta kopvērtība janvārī un februārī pieaugusi par 22,1%, bet importa - par 19,7%. Starpība starp eksporta un importa kopvērtību samazinājusies no 67,5% pērn gada pirmajos divos mēnešos līdz 64,3% šogad, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Tomēr salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm Latvijai joprojām saglabājas vislielākais ārējās tirdzniecības deficīts. Igaunijā imports šā gada divos mēnešos pārsniedza eksportu par 35,7%, bet Lietuvā par 27,9%. 
	Arī Igaunijā, tāpat kā Latvijā, eksporta pieaugums bijis straujāks par importa pieaugumu. Eksports Igaunijā gada divos pirmajos mēnešos pieaudzis par 14,1%, bet imports - par 5,4%. Savukārt Lietuvā straujāk audzis imports. Tas pieaudzis par 12,4%, kamēr eksporta kopvērtība augusi tikai par 5,7 procentiem.
	Tas, ka Latvijas ārējās tirdzniecības bilance ilgstoši ir negatīva, nav nekas pārsteidzošs, jo Latvijai, strauji attīstoties, iekšzemes uzkrājumi ir par maziem, lai realizētu tautsaimniecības restrukturizāciju un modernizāciju. Iekšējā pieprasījuma pieaugums ievērojami pārsniedz iekšzemes kopprodukta pieaugumu.
	Negatīvais ārējās tirdzniecības saldo rada lielu maksājuma bilances tekošā konta deficītu, kas tiek mazināts ar pozitīvu pakalpojumu bilances saldo un segts ar ārvalstu tiešajām investīcijām. Negatīva ārējās tirdzniecības bilance pagaidām nav radījusi problēmas valsts ekonomiskajai stabilitātei, jo deficītu lielā mērā nosedz parādus neradošās finanšu plūsmas. Turklāt straujākais investīciju pieaugums salīdzinājumā ar pārējo iekšzemes pieprasījuma posteņu pieaugumu palielina Latvijas tautsaimniecības produktīvo kapacitāti un uzlabo ekonomikas konkurentspēju.
Iecavā sāk ražot bioetanolu
Latvijas Avīze  04/15/04      Iecavas bijušajā spirta rūpnīcā manāma rosība. Tur pēc piecu gadu dīkstāves SIA "Jaunpagasts Plus" savā ražotnē ieguldījis 1,6 miljonus latu, lai ražotu bioetanolu. Tādējādi gadā tiks pārstrādātas aptuveni 15 000 tonnas graudu. 
	SIA "Jaunpagasts Plus" nodevis ekpluatācijā bioetanola rūpnīcu Iecavā, un pašreiz ir beidzies jaunās ražotnes darbības mēnesi ilgais pārbaudes laiks. Rūpnīca diennaktī spēs saražot aptuveni 15 tonnas bioetanola. Pagaidām gan šis apjoms ir 12 tonnas diennaktī. Pakāpeniski paredzēts ražošanas apjomu palielināt. Darba process bioetanola rūpnīcā diennaktī neapstājas. 
	Ievērojamās investīcijas 1,6 miljoni ieguldīti remontā, iekārtās un tehnoloģijās. Nozīmīgākie ieguldījumi ir spirta rektifikācijas jeb ražotnes daļā, kurā destilē spirtu. 
	Lai realizētu bioetanolu, SIA "Jaunpagasts Plus" ir noslēdzis līgumus ar vairākiem degvielas vairumtirgotājiem, bet šo uzņēmumu nosaukumus pagaidām neatklāj. Tomēr šie vairumtirgotāji ir apņēmušies iegādāties no SIA "Jaunpagasts Plus" visu saražoto bioetanolu. Autovadītāji tomēr pagaidām neuzzinās, vai degvielai, ko viņi iegādājas, ir pievienots bioetanols.
	SIA "Jaunpagasts Plus" direktors Māris Ārbergs tiekas ar zemniekiem, lai pārliecinātu graudus pārdot tieši bioetanola ražošanai. 
	Protams, izdevīgāk slēgt līgumus ar tiem, kas tuvāk Bauskas rajonam, lai nesadārdzinātos transporta izmaksas. Tomēr centīšoties neatteikt nevienam. Ražojot bioetanolu, atdala šķiedeni, kas savukārt ir jau pieprasīts Bauskas rajona zemnieku vidū. 
	SIA "Jaunpagasts Plus" tagad ražotnē dod darbu 50 cilvēkiem, no kuriem lielākā daļa ir vietējie. Iecavā sastaptie iedzīvotāji teica, ka tas ir ļoti labi, ka Iecavā atkal notiek graudu pārstrāde. Pagastā jaunas darba vietas ir ļoti nepieciešamas, vienīgi žēl, ka iespēju šeit strādāt varēs gūt tikai bijušie darbinieki vai tie, kuriem ir pazīšanās. Atklāti paziņojumi par darbinieku pieņemšanu neesot manīti. M. Ārbergs skaidro, ka tā ir uzņēmuma iekšējā kompetence, kādā veidā pieņemt darbiniekus. Atsevišķi speciālisti meklēti arī ar konkursa palīdzību.
	Līdz rūpnīcas apturēšanai tajā ražoja jēlspirtu, kas SIA "Jaunpagasts Plus" nebija izdevīgi. Iecavas spirta brūzis tapis 19. gadsimta pirmajā pusē un tajā ražots alus, spirts, bijuši vīna pagrabi. Vecākā Iecavas spirta rūpnīcas daļa ir vēstures piemineklis.
PB: valsts sagrābšana Latvijā 
vairāku gadu laikā nav mazinājusies 
Diena  04/16/04     No 26 Austrumeiropas un NVS valstīm Latvija arvien iezīmējas kā viena no tām, kurā "valsts sagrābšana" jeb augstākā līmeņa korupcija sev izdevīgu lēmumu pieņemšanā ir ļoti izplatīta, liecina jaunākais Pasaules Bankas pētījums. "Valsts sagrābšanas indeksā" aiz Latvijas ir tikai Serbija, Tadžikistāna, Albānija, Bulgārija, Bosnija un Hercegovina un Serbija, un to apsteigušas tādas valstis kā Moldova, Uzbekistāna un Gruzija. Lai gan uzņēmēji, uz kuru aptauju pētījums balstīts, atzīst, ka kopumā kopš pirmā pētījuma 1999.gadā korupcija kļuvusi par mazāku traucēkli biznesam, "valsts sagrābšanas" ziņā nav kļuvis labāk. 
	"Es piekristu," atzīst Ārvalstu investoru padomes pārstāve, Latvia Statoil izpilddirektore Baiba Rubess. "Esam maza valsts un uztvere par to ir daudz sakāpinātāka, bet es nejūtu izmaiņas - ne biznesā, ne kā pilsone. Ja kaut kas ir fundamentāli mainījies, tad tas, ka par to runā, un ir iedīgļi atrast sistēmu, kā nozagšanu mazināt, jo izskaust nevar nekur," viņa saka. Kā vienu pierādījumu varas negribēšanai tikt ar to galā B.Rubesa piemin regulāros satricinājumus KNAB vadībā un darbībā. 
	"Valsts sagrābšanas" indekss veidots, balstoties uz 6500 uzņēmēju aptauju par to, kādu iespaidu tā atstāj uz biznesu, vaicājot, vai to varētu iespaidot maksājumi deputātiem, iespaidojot balsojumus, valdības locekļiem, tiesnešiem krimināllietās un civillietās, centrālās bankas pārstāvjiem, vai nelegāli ziedojumi partijām, lai ietekmētu cilvēkus, kad tie būs ievēlēti. 
	Nav būtiski, vai uzņēmums ir to darījis, bet - vai tas būtu vajadzīgs veiksmīgai uzņēmējdarbībai. 
	Lai gan visu valstu gadījumā visbiežāk tiktu maksāts tiesām saimnieciskos strīdos, un vismazāk centrālajām bankām, Latvijā tās vispirms būtu partijas, tad līdzīgos apmēros Saeima, valdība, tiesas. Turklāt pētījuma autori uzsver, ka neuzrunā slēptākās "valsts sagrābšanas" formas - amatpersonu daļas privātos uzņēmumus, saiknes starp personu publisko un privāto varu, bagātību vai ietekmi. Latvijā samazinās to firmu daudzums, kas apgalvo, ka viņu nozare iesaistās valsts nozagšanā, bet saka, ka iesaistes līmenis no 1999.gada nav mainījies. Topošajās ES valstīs Igaunijā un Ungārijā uzņēmēju priekšstats par "valsts sagrābšanu" ir audzis. 
	"Mums ir augsts korupcijas uztveres indekss, bet ar to nevēlos teikt, ka mums šīs problēmas nav - attiecībā uz politisko korupciju tas ir ļoti svarīgi, kā uztver, jo saskaitīt nevar," saka Transparency International (TI) Latvijas nodaļas vadītāja Inese Voika. Taču viņa uzskata - kopš 1999.gada ir mainījusies lēmumu tapšanas caurskatāmība, kā arī sabiedrības un mediju prasme to kontrolēt un ietekmēt. Partiju finansēšanas likumos izdarītās pārmaiņas esot pat revolucionāras, taču, piemēram, īpašumu iegūšana, izmantojot dienesta stāvokli un necaurredzamā veidā, notiekot joprojām. "Nav mainījusies viena lieta, kas varētu to novērst - likuma un tiesu varas spēja tikt ar to galā. Ir anklāvi, kuros cilvēkiem šķiet, ka viņi ir likums, bet salīdzinājumā ar situāciju pirms pieciem gadiem tagad tā vairs nav pelēka masa vai melni kaķi tumšā istabā. Teritorija ir attīrījusies un skaidrāk iezīmējas saliņas, kur koncentrējas politiskās korupcijas centri - gan institucionāli, gan personāliju ziņā," saka I.Voika. 
	Premjers Indulis Emsis (ZZS), kurš pētījumu nav lasījis, apgalvojumu par augsto valsts sagrābšanas līmeni uzskatot par izrautu no konteksta, "jo nevar būt, ka viss ir palicis tai pašā līmenī, lai gan veikti daudzi uzlabojumi", teica viņa pārstāve Ilona Līce. Argumenti - privatizācija, par kurā iespējamo korupciju iepriekš saņemti pārmetumi, Latvijā faktiski vairs nenotiekot, partiju finanšu likums reformēts un ar aizliegumu firmām ziedot "problēma no dienaskārtības ir noņemta", valsts iepirkuma likumi uzlaboti, palielinot caurskatāmību veidā, kā uzņēmēji iegūst valsts pasūtījumu. 
	PB vērtē, ka ES kandidātvalstis esot "tīrākas" par pārējām reģiona iemītniecēm, jo tuvošanās savienībai bijis labs grūdiens, lai attīrītos. Taču jauna tendence esot "menedžmenta optimisms,", proti, uzņēmēju vērtējumā tikai daļa ir saistīta ar tiešām samaksātajiem kukuļiem, bet daudz vairāk nozīmējot sajūta par biznesa vides uzlabošanos. 
	Baltijā ir zemākais administratīvās korupcijas līmenis - lielākā daļa firmu atzīst, ka maksā reti, un tikai 17% to darot bieži. Kā biežākie adresāti Latvijā norādītas ugunsdzēsības/būvniecības inspekcijas (kopēja kategorija) un veselības aprūpe. Pēdējā kopā ar ceļu policiju bija galvgalī arī TI pētījumos.
Ražotāju cenas kāpj debesīs
NRA  04/21/04     Šā gada martā ražotāju cenas Latvijas rūpniecībā, salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, palielinājās par 0,8 procentiem. Salīdzinājumā ar pagājušā gada martu cenas pieauga par 5,7%, kas ir lielākais cenu kāpums gada laikā kopš 1996. gada decembra, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Latvijas rūpniecība, izņemot pārtikas rūpniecību, pārsvarā ir orientēta uz eksportu, tāpēc par ražotāju cenu kāpumu varētu it kā neuztraukties, jo tādējādi mūsu ražotāji saņem vairāk naudas no saviem partneriem ārzemēs. Taču situāciju sarežģī tas, ka šogad parādījusies negatīva tendence - ražotāju cenas vietējā tirgū realizētajai produkcijai aug straujāk nekā eksportētajai. Gada laikā cenas vietējā tirgū realizētajai produkcijai augušas par 6,5%, bet eksporta precēm - tikai par 4,6 procentiem. Arī viens no lielākajiem cenu kāpumiem atsevišķi pa nozarēm vērojams pārtikas rūpniecībā, kuras produkcija galvenokārt tiek realizēta vietējā tirgū, un ražotāju cenu pieaugums neglābjami atstāj iespaidu uz patēriņa cenu pieaugumu, kurš atspoguļojas ikviena iedzīvotāja pirktspējā.
	Ekonomikas ministrijas Tautsaimniecības struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Baranovs ražotāju cenu pieaugumu uztver bez panikas. "No vienas puses, ražotāju cenu kāpums vērtējams pozitīvi, jo liecina par to, ka rūpniecība sekmīgi attīstās. Pēc Krievijas krīzes mums ilgāku laiku ražotāju cenas kritās un arī rūpnieciskās produkcijas izlaides apjomi samazinājās. No otras puses, ražotāju cenu pieaugums ietekmē arī patēriņa cenas, atraisot inflācijas spirāli," situāciju skaidro O. Baranovs. 
	Viņš uzskata, ka cenu kāpumu ir izraisījušas inflācijas gaidas saistībā ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā. Šo inflācijas gaidu dēļ arī pieaudzis iekšējais patēriņš. O. Baranovs savu viedokli pamato ar to, ka cenu kāpuma tendences parādījušās pērn gada nogalē pēc pozitīva balsojuma referendumā par iestāšanos ES. O. Baranovs domā, ka pēc 1. maija situācija varētu normalizēties. Tomēr viņš nenoliedz, ka būtu nepieciešamas veikt pasākumus iekšējā pieprasījuma ierobežošanai, un tieši šādā aspektā uztver neseno Latvijas Bankas veikto refinansēšanas likmes palielināšanu.
	Iespējamo cenu kāpuma samazinājumu pēc 1. maija O. Baranovs pamato arī ar to, ka palielināsies konkurence. "Nāks iekšā uzņēmēji ne tikai no jau esošajām ES dalībvalstīm, bet arī poļi, čehi un citi," drīzās nākotnes ainu ieskicē O. Baranovs. Viņš gan uzskata, ka mūsu uzņēmēji ir ilgstoši strādājuši nežēlīgas konkurences apstākļos un spēs pielāgoties. "Inflācija ies uz leju, bet varbūt būs arī vairāk bankrotu. Taču es ceru, ka turpināsies pozitīva attīstība," prognozē O. Baranovs. 
	Ekonomists Uldis Osis ir noskaņots pesimistiskāk. Viņaprāt, straujais ražotāju un arī patēriņa cenu kāpums valsts ekonomikai nav izdevīgs, un tā ir pazīme, ka ekonomika pārkarst. Viņš uzskata: "Inflācijas pieaugums visvairāk ietekmēs iedzīvotāju, it īpaši mazturīgo maciņus." U. Osis cenu kāpumu skaidro ar to, ka algas pieaugušas straujāk nekā darba ražīgums. Arī izsniegto kredītu apjoma straujais pieaugums veicinājis naudas masas palielināšanos, kā rezultātā cenas aug. Tomēr U. Osis domā, ka inflācijas pieaugums liks bankām palielināt kredītu likmes, un tas ierobežos kredītu ņemšanas bumu. Taču kā galveno instrumentu, kas varētu ierobežot turpmāku inflācijas līmeņa kāpumu, finansists uzskata valdības izdevumu samazināšanu: "Valdība nevar atļauties lielu budžeta deficītu. Pašreizējos apstākļos būtu jāiet uz nulles budžetu, tas ir, bez deficīta, jo liels budžeta deficīts ir pastiprināts spiediens uz inflācijas līmeni.
Izlems, kas būvēs hokeja halli
NRA  04/21/04     Šodien Rīgas domes Pilsētas attīstības komitejas sēdē tiks lemts par SIA Merks un SIA Latvijas būvnieku stratēģiskā partnerība (LBSP) iesniegumiem, faktiski izvēloties daudzfunkcionālās halles būvnieku un šā projekta realizācijas vietu.
	Pilsētas attīstības komitejas deputātiem vajadzēs izlemt, vai dot priekšroku Merks vēlmei būvēt halli Lucavsalā vai arī LBSP pieteikumam šo projektu realizēt Skanstes ielā. Kā zināms, Latvijas Hokeja federācija jau noslēgusi vienošanos par hokeja čempionātam nepieciešamās daudzfunkcionālās halles būvniecību ar LBSP.
	Komitejas darba kārtībā iekļauti arī jautājumi par grozījumiem domes lēmumā par zemes Skanstes ielā iznomāšanu un rezervēšanu Multihallei, kā arī par rezervētās teritorijas detālā plānojuma apstiprināšanu. Arī šie abi jautājumi ir saistīti ar halles celtniecību.
	Vakar domes priekšsēdētāja vietnieks Sergejs Dolgopolovs tikās ar premjeru Induli Emsi, lai apspriestu jautājumu par pasaules hokeja čempionāta rīkošanu Rīgā 2006. gadā. S. Dolgopolovs informēja premjeru par pašvaldības aktivitātēm sakarā ar multifunkcionālās hokeja halles celtniecību. Ministru prezidents apliecināja, ka valdība ir ļoti ieinteresēta pozitīvā situācijas risinājumā un sniegs visu iespējamo palīdzību, lai hokeja čempionāts varētu sekmīgi noritēt Rīgā. Valdība arī esot gatava izskatīt Rīgas domes priekšlikumus šajā sakarā.

Latvijas krievi
Streiks pret izglītības reformu 
negūst cerēto atsaucību 
LETA  04/15/04      Šodien, Krievu skolu aizstāvības štāba izsludinātā vispārējā skolu streika pirmajā dienā, pie Raiņa pieminekļa Esplanādē pulcējās nedaudz vairāk nekā divi tūkstoši dažāda gadagājuma protestētāju pret izglītības reformu. Protesti notika arī Daugavpilī, Liepājā un citās pilsētās, tomēr kopumā tie neguva tādu atsaucību, kā iepriekš bija cerējuši štāba aktīvisti.
	Streika laikā skolēni aicināti neapmeklēt skolu un iziet ielās. Tomēr visas Latvijas skolas, kurās mācības notiek galvenokārt krievu valodā, šodien strādāja. Uz mācībām nebija ieradušies atsevišķi bērni - vienā skolā vairāk, citā mazāk, bet dažās mācījās pat visi skolēni, liecina aģentūra LETA veiktā aptauja. Daudzās skolās skolēni tika brīdināti, ka kavējumi protesta akcijas dēļ netiks attaisnoti.
	Viens no akcijas organizētājiem, Saeimas deputāts Vladimirs Buzajevs (PCTVL) aģentūrai LETA nevēlējās komentēt, kādēļ protests nav guvis cerēto atsaucību. Aicinājumu atturēties no dalības nesankcionētās protesta akcijās iepriekš izteica Latvijas Izglītības vadītāju asociācija (LIVA), vairāku skolu direktori, izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) un Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS).
	Pie Raiņa pieminekļa protestētāju vidū bija gan pavisam mazi skolēni, gan arī vecāko klašu audzēkņi un neliels skaits pieaugušo. Daudziem jauniešiem mugurā bija Krievu skolu aizstāvības štāba krekli, lielākā daļa turēja rokā plakātus ar pārstāvēto skolu nosaukumiem.
	Sākotnēji nekādas aktivitātes nenotika un jaunieši vadīja laiku, sarunājoties un šūpojoties Rīgas domes izvietotajās Lieldienu šūpolēs. Tomēr vēlāk protestētāji sāka izkliegt saukli: "Nē reformai!", svilpa un pūta spēļu taurītēs, radot troksni.
	Pēc tam daļa piketētāju no Esplanādes pārgāja pie viesnīcas "Reval Hotel Latvija", kā arī pretī Ministru kabinetam (MK), kur skandēja jau minēto saukli. Viņi vēlējās doties uz valdības namu, lai nodotu skolēnu savāktos parakstus pret reformu, tomēr tik lielu pūli policija MK ēkai tuvumā nelaida un prasības izglītības un zinātnes ministram Radzevičam iesniedza Saeimas deputāti Jakovs Pliners (PCTVL) un Buzajevs.
	Kā pēc tikšanās žurnālistiem stāstīja Radzevičs, deputāti apgalvojuši, ka ir savākti arī paraksti prasību atbalstam, taču tie ministram nav iesniegti. Radzevičs esot deputātus aicinājis uz sarunu, taču viņi no tās atteikušies, skaidrojot, ka esot atnākuši nodot tikai prasību.
	Protesta akcijas dalībnieki Daugavpilī, bijušajā Daugavpils 2.pamatskolas stadionā, sadedzināja improvizētu lelli ar uzrakstu "2004.gada izglītības reforma". Protesta akcijā Daugavpilī piedalījās aptuveni 1000 skolēnu no skolām ar krievu mācībvalodu.
	Pie Liepājas domes bija sapulcējušies aptuveni 200 skolēni no dažādām Liepājas krievu skolām, lai pilsētas domē nodotu anketas ar parakstiem pret izglītības reformu. Tie, kas bija pirmie parakstījušies šajās anketās, saņēma krekliņus ar uzrakstiem: "Liepājā pret reformu 2004" un "Rokas nost no krievu skolām". Kāda skolniece ar nožēlu atzina, ka krekliņu skaits ir ierobežots. 
	Akciju norisi visās pilsētās vēroja policijas darbinieki, tomēr nekādi nopietni incidenti neradās.
	Rīt štābs iecerējis rīkot "atklāto stundu valdībai", kuras laikā valdībai tikšot "mācīta demokrātija". Sākotnēji šis pasākums bija iecerēts pie Kongresu nama, taču Rīgas pilsētas izpilddirektors Māris Tralmaks (LSDSP) atteica saskaņojumu. Saskaņojums vakar tika atteikts arī pasākuma rīkošanai Esplanādē. Taču, kā iepriekš norādīja atsevišķi protestētāju aktīvisti, akcija varētu notikt arī bez pašvaldības saskaņojuma.
	Piektdien pulcēšanās un protestēšana paredzēta arī pie tiesu nama Abrenes ielā, kur plānots izskatīt Rīgas domnieka un štāba aktīvista Aleksandra Giļmana (PCTVL) administratīvo lietu par pieļautajiem pārkāpumiem protesta akcijās pret izglītības reformu. 
"Al Jazeera" Maskavas biroja 
vadītājam atteikta Latvijas vīza 
LETA--RIA NOVOSTI  04/20/04     Katarā bāzētā arābu telekanāla "Al Jazeera" Maskavas biroja vadītājam Akramam Hazamam atteikta Latvijas vīza.
	Hazams aģentūrai "RIA Novosti" sacījis, ka vēlējies apmeklēt Latviju, lai ziņotu par valsts iestāšanos Eiropas Savienībā (ES). Laikraksts "Čas" gan iepriekš ziņoja, ka "Al Jazeera" filmēšanas grupa plānoja Latvijā gatavot sižetu par izglītības reformu.
	Žurnālists stāstījis, ka pirms divām nedēļām Latvijas vēstniecībā iesniedzis attiecīgos dokumentus. "Tagad vēstniecībā man pateica, ka vīza man ir atteikta. Iemeslus man nepaskaidroja," sacīja Hazams.
	Komentējot iespējamos atteikuma iemeslus, Hazams norādīja, ka, pēc viņa domām, "šajā valstī [Latvijā], visticamāk, demokrātijas līmenis vēl nav tāds, lai Latvija varētu iestāties ES".
	"Ja viņi atsakās izsniegt vīzu žurnālistam, tas nozīmē, ka viņi no kaut kā baidās," teica, Hazams, piebilstot, ka viņam jau sen pasē ir Šengenas vīza. 

Kultūra
Rokopera Māra Čaklā piemiņai
NRA  04/16/04    Svētdien, 18. aprīlī, pulksten 13 un 18 Dailes teātrī tiek gaidīti visi dzejnieka Māra Čaklā un komponista Jura Kulakova daiļrades cienītāji, jo Daugavpils teātris izrādīs divas rokoperas Čigāns sapnī viesizrādes, veltot tās dzejnieka Māra Čaklā piemiņai. 
	Māra Čaklā un Jura Kulakova muzikālā poēma - rokopera, kurā galvenās lomas dzied Ieva Akuratere, Niks Matvejevs un Nacionālā teātra aktieris Egils Melbārdis, iestudēta Daugavpils teātrī un savu pirmizrādi piedzīvoja 2002. gada jūnijā. Poēmu, kuras iestudējums pārtapis par piemiņas izrādi vienam no tās autoriem, Māris Čaklais rakstīja vairāku gadu garumā. Tā ir pirmā rokopera, kas iestudēta Daugavpils teātrī. Izrādē piedalās Daugavpils teātra latviešu trupas aktieri Ivars Brakovskis, Alda Krastiņa, Karina Lučiņina, Inese Ivulāne, Māris Korsietis, Viesturs Rencis, Egils Viļumovs, kā arī Daugavpils rokmūziķi Arturs Pribilovs, Valdis Rundzāns, Harijs Vucins, Jurijs Čekušins, Oļegs Aļohins.
Pavasara skanīgākais notikums
NRA  04/19/04     No 20. līdz 24. aprīlim Rīgā un visos Latvijas novados notiks 5. starptautiskais zēnu koru festivāls Rīgas Doms 2004. Tā organizators ir Rīgas Doma zēnu koris un Jāzepa Mediņa mūzikas skolas zēnu koris kopā ar Eiropas Savienības koru asociāciju.
	Šopavasar festivāls Rīgas Doms norisināsies jau piekto reizi, un tas būtiski atšķirsies no iepriekšējiem festivāliem. Šīs izmaiņas nosaka gan festivāla mērķu attīstība, gan mainīgā kultūrvide, gan Latvijas ciešāka iekļaušanās pasaules valstu saimē. Festivāls aptvers visus Latvijas novadus, un, saglabājot labākās tradīcijas, Rīgā izskanēs atklāšanas un noslēguma koncerti ar visu koru parādi, kā arī īpašs labdarības koncerts Latvijas bērniem bāreņiem.
	Festivāla mākslinieciskais vadītājs J. Erenštreits atklāj, ka koncertos izskanēs vairāki jaundarbi - komponista Jura Kulakova kantāte O Lux Beata Trinitas trīs tenoriem un Rīgas Doma zēnu korim skanēs festivāla atklāšanas koncertā, savukārt komponista Jāņa Lūsēna kantāte Jubilate Deo lielam zēnu korim un Liepājas zvanu korim skanēs festivāla noslēguma koncertā. Festivāla koncertos piedalīsies skatītāju iemīļotie mākslinieki Ainars Mielavs, grupa Prāta vētra, Marija Naumova, vokālais ansamblis Cosmos, kā arī Rīgas Doma kora skolas meiteņu koris, skolas saksofonistu kvartets, četri labākie Latvijas skolu zēnu kori un ērģelnieks Aivars Kalējs.
	"Organizējot festivālu, gribam popularizēt to jauko dziedāšanas veidu, ko spēj radīt no dabas dota balss apvienojumā ar labu skolu. Daba zēnu balsij atvēlējusi ļoti īsu laiku, tāpēc - ja ir labs skolotājs, kas prot to likt lietā, mēs varam piedzīvot ļoti jaukus muzikālus notikumus," saka J. Erenštreits.
Rīko Dienvidlatgales tautas muzikantu saietu
BNS  04/18/04     Līvānos svētdien notiek Dienvidlatgales tautas muzikantu saiets un rīkotāji aicina atsaukties visus Jēkabpils un Preiļu puses tradicionālās mūzikas meistarus, informēja Līvānu novada domes preses sekretāre Ginta Kraukle. 
	Saietā īpaši aicināti piedalīties vecākās paaudzes muzikanti, kas savulaik kāzās, zaļumballēs un "večerinkās" spēlējuši senus instrumentus - vijoles, ermoņikas, akordeonus, cītaras, bungas. Pasākumā bez vecmeistariem piedalīsies arī mūsdienu tradicionālās mūzikas spēlētāji, folkloras kopas un kapelas. 
	Folkloriste Anna Kārkle aicina atsaukties arī cilvēkus, kuru rīcībā ir senas fotogrāfijas, kur redzami agrāko gadu muzikanti godos, talkās, zaļumballēs, un dāvināt šīs fotogrāfijas vēsturiskā fonda veidošanai. Seno tautas tradīciju apzināšana notiek visā Latvijā, un tādējādi tiks veidota tradicionālās muzicēšanas karte. 
	"Latgalē un Līvānu novadā ir daudz tautas mūzikas vecmeistaru, tādēļ apzināsim šīs kultūras bagātības, lai Līvānu un Latgales vieta kartē nepaliktu tukša," aicināja Kraukle. 
Es daru Rīgu noslēdzas 
ar līksmu koncertu Doma laukumā
NRA  04/19/04     Neskatoties uz muzikāliem pasākumiem visai bagātīgo sestdienu, vairāki tūkstoši cilvēku, galvenokārt jaunieši, šajā dienā pulcējās Doma laukumā, kur notika kampaņas Es daru Rīgu noslēguma koncerts. Kampaņā notiekošā iedzīvotāju ideju un priekšlikumu iesūtīšana gan vēl turpinās. 
	Noslēguma koncertā uz Doma laukumā izvietotās skatuves kāpa Dons & Lily, Ladybird, Nikola, Annya, Jana Keja, grupa Credo un Iedomu spārni, kā arī aktīvu un veselīgu jauniešu dzīvesveidu popularizējošie Z-Scars. Tieši pēdējie saņēma vislielākās ovācijas. Pēc koncerta klausītāji izklīda visai negribīgi un daudzi turpināja iesāktās svinības Vecrīgas krodziņos. 
	Šajā pasākumā tika apbalvoti arī labākie Rīgas darītāji. Uz skatuves tika aicināti pieci fotokonkursa Rīga rīdzinieku acīm uzvarētāji - Neatkarīgās fotogrāfs Atis Ieviņš, kā arī Gunārs Kūkojs, Ansis Starks, Līga Gaisa un Toms Grīnbergs. Ikviens no domes saņēma čeku par 160 latiem un 20 santīmiem. Šāda summa tika piešķirta, jo konkursa kopējais balvu fonds bija 801 lats - tieši tik, cik gadu ir Rīgai. Kopumā konkursam bija iesniegti vairāk nekā simt oriģināldarbi.
	Kampaņas simbols kolorītais Gailis pārsteidza klātesošos repodams un uz skatuves aicināja konkursa No sirds un no rajona līderi reperi Ozolu, kā arī šī konkursa uzvarētājus. Pirmo vietu ieguva Māra Upmane par sacerēto dziesmu savam rajonam - Maskačkai. Otrā vieta - Dacei Zariņai par Mežaparka simbolu - instalāciju Gliemezis, bet pie veicināšanas balvas par tērpu kolekciju Juglinieks no Juglas tika Līva Pūce un Ramona Laskinaite. Savukārt skolēnu talku čempionātā konkurence par galveno balvu - ballīti kopā ar grupu Z-Scars - bija sīva. Nespēdama vienoties par pašu labāko skolēnu grupu, žūrija izlēma, ka pirmo vietu dala Rīgas būvamatniecības vidusskola par BMX trases izveidošanu no smilšu čupas un Rīgas 85. vidusskolas 7. un 11. klase par skolas apkārtnes sakopšanu.
Baleta svētku devītais vilnis
NRA  04/21/04    Vairākās Latvijas pilsētās sācies 9. starptautiskais Baltijas baleta festivāls, un vakar svinīgā atklāšana notika Rīgas dzelzceļa stacijā ar Klaipēdas muzikālā teātra izrādi Čaplina atgriešanās.
	Rīgas dzelzceļa stacijā vakar festivāla atklāšana priecēja ar Klaipēdas muzikālā teātra izrādi Čaplina atgriešanās, kuru Klaipēdā iestudējusi horeogrāfe Lita Beiris. Skanēja arī Liepājas simfoniskais orķestris diriģenta Imanta Rešņa vadībā. Pēc Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka Sergeja Dolgopolova uzrunas jau vakarā ikviens Rīgas Kongresu namā varēja noskatīties leģendārā horeogrāfa Jevgeņija Panfilova baleta grupas Vīru cīņu klubs divus viencēlienus Ieslodzījumā un Paņem mani, kāds esmu. 16 jauniešu vīrišķīgā baleta grupa Vīru cīņu klubs ir pēdējais pirms diviem gadiem bojā gājušā pazīstamā krievu horeogrāfa, starptautisku baletmeistaru konkursu laureāta, Krievijas Nacionālās teātru prēmijas Zelta maska 2001. gada laureāta J. Panfilova radošais eksperiments modernajā baletā.
	Jaunumu un pārsteigumu netrūks arī citos festivāla direktores Litas Beiris pirms deviņiem gadiem iniciētās tradīcijas devītajā vilnī. Tie gaidāmi no 19. aprīļa līdz 3. maijam Rīgā, Valmierā, Ventspilī, Jelgavā un Jēkabpilī notiekošajos festivāla pasākumos - lietuviešu un igauņu Baleta ekspresijās, izstādēs, Nīderlandes dejās kino versijās, jauno modes dizaineru tērpu konkursā, galā koncertā Jaunā Eiropa un ne tikai, atklājot jaunas dimensijas 21. gadsimta dejas mākslā. Šo piektdien Latvijā viesosies Lietuvas baleta prīma Egle Špokaite Latvijas Nacionālās operas baleta izrādēs Karmena un Svētpavasaris.

Citas ziņas
Latvijā ievesti Anglijas brieži
Latvijas Avīze  04/15/04      Ceturtdienas vakarā Liepājas ostā no Anglijas ienāk kuģis ar staltbriežiem, lai jau rīt tos autofurgonā nogādātu cauri visai Latvijai šo dzīvnieku dārzu veidošanai zemnieku saimniecībās.
	Kopumā tiek ievesti 90 dzīvnieki, no kuriem visvairāk - 70 - nokļūs Balvu rajona Rugāju pagasta "Mežsētās". Kāpēc to īpašnieks Imants Pušpurs iecerējis audzēt briežus, izmantojot SAPARD atbalstu, stāstīsim laikraksta nākamajā nedēļā. Pārējos 20 Anglijas briežus izvietos pa trīs selekcijas saimniecībām - Jelgavas rajonā, Valkas rajonā un Siguldas novadā.
	Latvijas Savvaļas dzīvnieku audzētāju asociācijas valdes priekšsēdētājs Dainis Paeglītis pastāstīja, ka Anglijā audzētie ir ļoti labas selekcijas dzīvnieki un pret to ievešanu neiebilst ne veterinārais, ne citi dienesti. Būtiski arī, ka tik lielu daudzumu nodrošina viena audzētava un brieži nav jāmeklē pa vairākām selekcijas saimniecībām, kur varētu atšķirties to īpašības. 
	Šobrīd Latvijā ierīkoti vairāk nekā 25 briežu dārzi, bet perspektīvā līdz 2006. gadam plānots izveidot ap 200 dažādu savvaļas dzīvnieku saimniecībām ar 80 tūkstošiem dzīvnieku. Šīs nozares pozitīvie aspekti ir efektīva zemes izmantošana, eksporta pieaugums, jaunas darba vietas, savvaļas dzīvnieku daudzveidība, lauku ainavas izkopšana un bioloģiskās lauksaimniecības attīstība.
Latvijā sākta stārķu skaitīšana 
Diena  04/15/04     Latvijas Bioloģijas institūts aicina skolas un dabas entuziastus piedalīties šogad sāktajā stārķu skaitīšanā, lai noskaidrotu šo putnu labklājību Latvijā. Pēdējo reizi šāds pasākums notika pirms desmit gadiem. Tad savus vērojumus iesūtīja gan tikai trešdaļa skolu. 
	Uzskaitei ļoti noderīgas būs jebkuras precīzas ziņas par apdzīvotu stārķu ligzdu skaitu noteiktā teritorijā. Tās varētu būt pagasta robežas vai cita noteikta teritorija, ko norobežo autoceļi, dzelzceļš, upes, jūra vai citi pētniekiem atšifrējami orientieri. Iespējams savu pētījumu lauku norādīt arī precīzā topogrāfiskajā kartē. Līdz ar ligzdu uzskaiti būtu vēlams aizpildīt anketu par katru stārķu mājokli, norādot to ligzdošanas sekmes. Stārķi parasti ligzdo līdz vasaras vidum. Papildu informāciju, ko un kā skaitīt, var iegūt pie pētījuma vadītājas Māras Janaus Bioloģijas institūtā Salaspilī, Miera ielā 3, LV-2169 vai pa epastu: ornlab@latnet.lv. Turp jāsūta arī iegūtie rezultāti.
	Darba pietiks visiem, jo pašlaik baltajiem stārķiem Latvijā klājas labi. Jau iepriekšējā skaitīšana uzrādīja lielu skaita pieaugumu, apdzīvoto ligzdu daudzums pārsniedz desmit tūkstošus. Starplaikā ir bijuši šiem putniem labvēlīgi faktori - ķimizācijas un meliorācijas panīkums, tāpēc var cerēt uz krietnu ligzdu "ražu" arī šogad. 
	Jo plašākas būs teritorijas, kurās stārķi skaitīti, jo precīzākus datus varēs iegūt pētnieki.
Latvijā uz tūkstoš iedzīvotājiem 
280 vieglās automašīnas
BNS  04/18/04     Gada sākumā Latvijā, rēķinot uz tūkstoš iedzīvotājiem, bija 366 transporta līdzekļi, tostarp 280 vieglās automašīnas, liecina Ceļu satiksmes drošības direkcijas (CSDD) dati. 
	Transporta līdzekļu skaits, rēķinot uz tūkstoš iedzīvotājiem, Latvijā aizvien pieaug. 
	2003.gada sākumā Latvijā bija 350 transporta līdzekļi, rēķinot uz 1000 iedzīvotājiem, 2002.gada sākumā - 329, 2001.gada sākumā - 312, 2000.gada sākumā - 285, 1999.gada sākumā - 265, 1998.gada sākumā - 240, bet 1997.gada sākumā - 216. 
	Palielinās arī vieglo automašīnu skaits, rēķinot uz 1000 iedzīvotājiem. 2003.gada sākumā Latvijā bija reģistrētas 266 jaunas vieglās automašīnas uz 1000 iedzīvotājiem, 2002.gada sākumā - 248, 2001.gada sākumā - 234, 2000.gada sākumā - 214, 1999.gada sākumā - 195, 1998.gada sākumā - 174, bet 1997.gada sākumā - 153. 
	Kopumā gada sākumā Latvijā bija reģistrēti 848 428 transporta līdzekļi, tostarp 648 901 vieglais automobilis, 104 626 kravas automašīnas, 10 983 autobusi, kā arī 22 877 motocikli. 
Vīzentāla centrs atzīst Latviju 
par vienu no aktīvākajiem nacistu vajātājiem
LETA  04/20/04    Ikgadējā Simona Vīzentāla centra atskaite liecina, ka visaktīvāk izmeklēšanu pret nacistiskajiem noziegumiem laika posmā no pagājušā gada 1.aprīļa līdz 2004.gada 31.martam veikušas ASV, kurām seko Kanāda, Vācija, Austrija, Itālija, Latvija, Lietuva un Polija, vēsta ebreju interneta portāls "jewish.ru". 
	Starp valstīm, kuras ignorē Otrā pasaules kara noziedznieku meklēšanu, minētas Kolumbija, Norvēģija, Rumānija, Zviedrija un Venecuēla. 
	Saskaņā ar Vīzentāla centra sniegtajiem datiem, pagājušajā gadā bijušajiem nacistiem tikušas izvirzītas 166 apsūdzības. No tām sešos gadījumos ir taisīti notiesājoši spriedumi. 
Populārākie - Juri, Anastasijas un Armandi
NRA  04/20/04     Šonedēļ populārākais vārds ir Juris. Kā pirmais vai otrais vārds Latvijā tas ir dots 20 336 vīriešiem, informē Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Vairāk Juru dzīvo Rīgā - 4875, Jelgavā - 599. Sievietēm populārākais vārds ir Anastasija, Latvijā ir 9126 šā vārda īpašnieces. Visvairāk Anastasiju dzīvo Rīgā - 3985, Daugavpilī - 837.
	Vēl kā populāri vārdi jāmin Armands (4673) un Visvaldis (1447).