K a s   j a u n s	
Nr. 343:   2004.g. 8.-14.aprīlis	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē
Eiroparlamenta vēlēšanām 
iesniegti 16 saraksti ar 246 kandidātiem
LETA  04/08/04     Centrālajai vēlēšanu komisijai (CVK) Eiroparlamenta vēlēšanām iesniegti 16 partiju un to apvienību saraksti ar 246 deputātu kandidātiem.
	Kļūt par Eiroparlamenta deputātiem vēlas septiņi pašreizējās valdības ministri un 31 šīs Saeimas deputāts.
	Kā aģentūru LETA informēja CVK priekšsēdētāja palīdze Kristīne Bērziņa, par iesniegto deputātu kandidātu sarakstu reģistrāciju CVK lems 14.aprīlī, bet 20.aprīlī tiks izlozēti to kārtas numuri.
	Eiroparlamenta vēlēšanas Latvijā notiks 12.jūnijā. No Latvijas Eiroparlamentā jāievēl deviņi deputāti. Deputātu vietu sadalē piedalīsies tie kandidātu saraksti, kuri būs ieguvuši vismaz 5% no vēlēšanās nodoto balsu kopskaita.
	SKDS veiktā aptauja liecina: ja Eiroparlamenta vēlēšanas notiktu tagad, par "Jauno laiku" balsotu 19,9% respondentu. Otrajā vietā ar 10,9% būtu Tautas partija, nākamā - Zaļo un zemnieku savienība, par kuru balsotu 9,6% iedzīvotāju.
	7,4% respondentu Eiroparlamenta vēlēšanās savu balsi atdotu par apvienību "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā", 5% - par "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK. Tautas saskaņas partija (TSP) Eiroparlamenta vēlēšanās, ja tās notiktu rīt, iegūtu 4,2% vēlētāju balsu, bet "Latvijas ceļš" - 4%.
	Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija iegūtu 3,3% vēlētāju balstu, bet Sociāldemokrātu savienība - 1,2% balsu.
	7,5% respondentu apgalvojuši, ka nepiedalīsies Eiroparlamenta vēlēšanās, bet 21,4% iedzīvotāju vēl nezina, par kuru politisko spēku atdos savu balsi.
	Kandidātu sarakstus Eiroparlamenta vēlēšanām varēja iesniegt reģistrētas partijas un partiju apvienības. Deputātu kandidātu skaits viena nosaukuma kandidātu sarakstā nedrīkst pārsniegt 18.
	Iesniedzot kandidātu sarakstu, jāiemaksā 1000 latu drošības nauda. Kandidātu sarakstā nedrīkst būt dzēsumu, svītrojumu un labojumu. Katram kandidātu sarakstam pievienojama priekšvēlēšanu programma, kuras apjoms nepārsniedz 4000 zīmes un kuru parakstījis katrs sarakstā iekļautais deputāta kandidāts.
	Par katru deputātu kandidātu pievienojamas arī ziņas, kas apliecina kandidāta atbilstību Eiroparlamenta vēlēšanu likuma prasībām un kurās sniegta informācija par kandidātu, piemēram, norādīta pilsonība, dzīvesvieta, darbavieta, izglītība.
	Katram kandidātam jānorāda arī tas, vai viņš ir vai nav sadarbojies ar kādu valstu drošības dienestiem un vai pēc 1991.gada 13.janvāra ir vai nav darbojies Komunistiskajā partijā vai citās aizliegtās organizācijās. Atšķirībā no Saeimas un pašvaldību vēlēšanām darbība šajās organizācijās vairs nebūs par iemeslu, lai CVK personu svītrotu no kandidātu saraksta, taču šī informācija tiks publiskota pēc saraksta reģistrēšanas.
	CVK sarakstus nosūtīs pārbaudēm Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldei un Iekšlietu ministrijas Informācijas centram. Ja kandidātu sarakstā būs pieteikts kādas citas Eiropas Savienības dalībvalsts pilsonis, apliecināt šīs personas tiesības kandidēt Eiroparlamenta vēlēšanās CVK lūgs attiecīgās dalībvalsts par vēlēšanām atbildīgajai institūcijai. 
Latvijai NATO šogad jāmaksā 1 344 000 eiro
NRA  04/10/04     Latvijai NATO budžetā šogad jāiemaksā 1 344 525 eiro (873 941 lats).
	No šīs summas 954 345 eiro (620 324 lati) Latvijai jāiemaksā NATO militārajā budžetā, 210 000 eiro (136 500 latu) - NATO Drošības investīciju programmā,180 180 eiro (117 117 latu) - NATO civilajā budžetā, ziņo BNS. Aizsardzības ministrijas preses nodaļas speciālists Ivars Grīnbergs sacīja, ka Latvija NATO budžetā vēl nav maksājusi un vismaz līdz jūlijam tas vēl nebūs jādara.
	Nākamgad Latvijai NATO militārajā budžetā būs jāiemaksā 1 030 000 eiro (669 500 latu), drošības investīciju programmā - 360 000 eiro (234 000 latu), civilajā budžetā - 252 000 eiro (163 800 latu). 
	I. Grīnbergs teica, ka šīs iemaksas Aizsardzības ministrija paredzējusi savā budžetā; iemaksas NATO civilajā budžetā jāmaksā Ārlietu ministrijai. 29. martā Latvija, Lietuva, Igaunija, Rumānija, Bulgārija, Slovākija un Slovēnija kļuva par NATO dalībvalstīm.
Eiropas Komisija prasa Latvijai celt ražīgumu
NRA  04/13/04    Eiropas Komisija (EK) ikgadējās Eiropas Savienības (ES) ekonomikas vadlīnijās Latvijai iesaka īpašu uzmanību pievērst kārtējo maksājumu konta deficīta samazināšanai, censties atrisināt strukturālās problēmas darba tirgū un paaugstināt konkurētspēju telekomunikāciju un enerģētikas sektorā, ziņo LETA. 
	Lai nodrošinātu stabilu ekonomisko izaugsmi, Latvija tiek rosināta ar izmaiņām izglītības sistēmā un lielāku finansējumu zinātnei paaugstināt darba produktivitāti, kas pašlaik ir zemākā paplašinātajā ES. Lai gan kopš 1995. gada Latvija darba produktivitāti ir ievērojami uzlabojusi, pēdējos pāris gados pieauguma temps bijis visai lēns, norāda EK. Šis rādītājs Latvijā ir zemāks par 40% no ES vidējā līmeņa, un, lai to uzlabotu, vajadzīga aktīva valsts rīcība. 
	EK uzsver, ka, neraugoties uz izglītībā veiktajām reformām, saikne starp augstākās izglītības piedāvājumu un ražošanas nozaru pieprasījumu ir pārāk vāja. Joprojām par maz attīstīta esot pētījumu nozare un inovācijas, par ko daļa atbildības jāuzņemas valstij, kas nespēj nodrošināt pietiekamu finansiālu atbalstu. 
	"Produktivitātes pieaugumu ierobežo arī zemā uzņēmējdarbības aktivitāte, uzņēmumiem saskaroties ar dažāda veida vietējiem ierobežojumiem, grūtībām piesaistīt finansējumu un tikai veidojošos uzņēmējdarbības kultūru," secina EK, meklējot iemeslus, kāpēc Latvijā joprojām ir salīdzinoši maza specializācija progresīvajās tehnoloģijās un jomās, kas rada lielu pievienoto vērtību.
	EK arī iesaka uzlabot uzņēmējdarbības vidi un stimulēt mazo un vidējo uzņēmumu veidošanu - tas notiekot vislēnāk no visām jaunajām dalībvalstīm. Bezdarba līmeņa lielās atšķirības reģionos EK iesaka mazināt, uzlabojot transporta infrastruktūru.
	Tāpat EK rosina Latviju ātrāk liberalizēt enerģētikas sektoru, it īpaši gāzes tirgu, kas faktiski ir atkarīgs no Krievijas piegādēm. Nākotnē nepietiekams varot izrādīties elektroenerģijas tīklu savienojums starp Baltiju un pārējām jaunajām dalībvalstīm, un ekonomikas attīstību kavējot arī labu dzelzceļa tīklu trūkums ar Igauniju, Lietuvu un citām valstīm. 
	Galvenajos ekonomiskajos rādītājos EK Latvijai prognozē stabilitāti. Tā secina, ka iekšzemes kopprodukta pieaugums vidējā termiņā Latvijā saglabāsies 5-6% līmenī, bet inflācija pēc pieauguma šajā gadā līdz 2006.-2007. gadam kritīšoties līdz 3%.
Top Latvijas reklāma ES 
Diena  04/13/04     Maijā, Latvijai pievienojoties Eiropas Savienībai, iecerēts ārvalstīs ar DVD diska palīdzību skaidrot, kas īsti ir Latvija. Jura Podnieka studija nofilmējusi deviņus 3-5 minūšu klipus, kur stāsta par Latvijas kultūru, sportu, ekonomiku, reliģiju, vēsturi, dabu. Dabas klipu Podnieka studijas direktore Antra Cilinska, māksliniece Anna Heinrihsone, operators Uldis Millers un redaktore Dana France pirmdien filmēja Līgatnes dabas parkā.
Martā Latvijā būtiski sarucis 
iedzīvotāju atbalsts Eiropas Savienībai 
LETA  04/13/04     Martā Latvijā ir būtiski sarucis iedzīvotāju atbalsts Eiropas Savienībai (ES) un audzis eiroskeptiķu skaits, aģentūru LETA informēja Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta konsultante Ruta Mihalovska.
	Ja referendums par Latvijas dalību ES būtu noticis martā, par Latvijas iestāšanos ES balsotu 45,3% iedzīvotāju, kas ir par 7,8 procenta punktiem mazāk nekā februārī, kad dalību ES atbalstīja 53,1% aptaujas dalībnieku.
	Pagājušā mēnesī pret Latvijas dalību ES balsotu 40,5% iedzīvotāju, kas ir par 6,6 procenta punktiem vairāk nekā februārī, kad pret ES bija 33,9% aptaujāto Latvijas iedzīvotāju. Šajā jautājumā konkrētu viedokli nepauda 14,2% respondentu.
	Būtiski atšķiras valsts pilsoņu un nepilsoņu uzskati jautājumā par dalību ES. Latvijas pilsoņu vidū vērojams atbalsts Latvijas dalībai ES: par Latvijas iestāšanos ES referendumā, ja tas notiktu martā, balsotu 51,2% aptaujāto valsts pilsoņu, bet pret būtu 37,6%. Februārī atbalsts ES pilsoņu vidū gan bija lielāks - 60,7%, bet kritiski noskaņoto bija mazāk - 28,4%.
	Atbalstu Latvijas dalībai ES galvenokārt izteikuši iedzīvotāji ar augstāku izglītības līmeni, iedzīvotāji, kuru ienākumi uz vienu ģimenes locekli mēnesī ir vairāk par Ls 75, kā arī aptaujātie, kas dzīvo Vidzemē un Kurzemē. Latvieši biežāk nekā citu tautību pārstāvji balsotu par Latvijas iestāšanos ES. Vairāk nekā puse aptaujāto cittautiešu uzsvēra, ka balsotu pret Latvijas dalību ES.
	Martā 51,9% aptaujāto Latvijas iedzīvotāju, kuri nav Latvijas pilsoņi, balsotu pret Latvijas dalību ES, bet 21,8% nepilsoņu balsotu par. 26,3% aptaujāto iedzīvotāju bez Latvijas pilsonības nesniedza konkrētu atbildi uz šo jautājumu.
	Pret ES kritiski noskaņoto nepilsoņu skaits gan ir mazinājies, jo februārī pret ES būtu balsojuši 57,2% nepilsoņu, savukārt par ES gan martā, gan februārī būtu balsojis līdzīgs skaits nepilsoņu.
	Tikai nepilna trešdaļa Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka Latvijas dalība ES ir "laba lieta", ceturtā daļa iedzīvotāju uzskata, ka tā ir slikta, bet 40% iedzīvotāju nav pauduši konkrētu viedokli, uzskatot, ka Latvijas dalība ES nav "ne laba, ne slikta".
	Kā liecina aptaujas rezultāti, Latvijas dalību ES par "labu lietu" biežāk atzinuši iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 24 gadiem, respondenti ar augstāko izglītību, latvieši, Latvijas pilsoņi un Vidzemē dzīvojošie.
	To, ka Latvijas dalība ES ir "slikta lieta", biežāk norādījuši aptaujātie, kuri vecāki par 55 gadiem, iedzīvotāji ar pamatizglītību, cittautieši, respondenti bez Latvijas pilsonības, aptaujātie, kuru vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli mēnesī ir no Ls 76 līdz Ls 100, kā arī Rīgas iedzīvotāji.
	Neitrālu attieksmi pret Latvijas dalību ES jeb atbildi, ka dalība ES ir "ne laba, ne slikta", biežāk pauduši iedzīvotāji vecumā no 40 līdz 54 gadiem, aptaujātie, kuriem mēneša vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli ir līdz Ls 25, kā arī Kurzemē un laukos dzīvojošie.
	Aptauju veica tirgus un sabiedriskās domas pētījumu centrs SKDS sadarbībā ar Eiropas Komisijas delegāciju Latvijā un Valsts kanceleju. 
Prezidente sāk valsts vizīti Ķīnā
NRA  04/14/04    Pēc Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) prezidenta Hu Dziņtao ielūguma Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga šonedēļ līdz 18. aprīlim uzturas valsts vizītē Ķīnā. Vizītes laikā tiks parakstīti seši starpvalstu un starpvaldību līgumi. Vakar prezidente ar Ķīnas uzņēmējiem pārrunāja Latvijas un Ķīnas sadarbības iespējas.
	Latvijas prezidente valsts vīzītes pirmajā dienā piedalījās Šanhajas modernās ekonomiskās zonas prezentācijā. Tikšanās laikā ar Pudongas brīvās ekonomiskās zonas vadību un Šanhajas mēru V. Vīķe-Freiberga pauda cerību, ka nākotnē Latvija un Ķīna varētu sadarboties informācijas tehnoloģiju un citās jomās. Arī Ķīnas puse tikšanās laikā ar Latvijas prezidenti un pārējiem delegācijas locekļiem, starp kuriem ir vairāki desmiti uzņēmēju, izrādīja ieinteresētību par sadarbības iespējām ar Latviju.
	Valsts prezidenti vizītē pavada vairākas citas valsts amatpersonas, kā arī aptuveni 50 Latvijas uzņēmēju, kas pārstāv 40 kompāniju ostu, banku sektora, informācijas tehnoloģiju, būvniecības, nekustamo īpašumu, pārtikas rūpniecības un tūrisma jomā. 
	Vizītes laikā plānots parakstīt līgumu par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, ekonomiskās sadarbības līgumu, līgumu par savstarpējo tiesisko palīdzību krimināllietās, un citus.
	Šī ir Latvijas vēsturē otrā valsts vizīte Ķīnā, pirmoreiz šo valsti 1994. gada decembrī apmeklēja prezidents Guntis Ulmanis.

Gribīgo koalīcija
Neizturējis psiholoģisko spriedzi 
no Irākas atgriežas Latvijas karavīrs
BNS  04/09/04     Nespējot izturēt psiholoģisko spriedzi Latvijā atgriezies viens no miera uzturēšanas misijā nosūtītajiem Latvijas karavīriem, ceturtdien ziņo Latvijas televīzijas raidījums "Panorāma". 
	Nacionālo bruņoto spēku preses virsnieks Uldis Davidovs aģentūrai BNS apstiprināja, ka viens no karavīriem tiešām atgriezies Latvijā. Davidovs stāstīja, ka minētais karavīrs dienējis kājnieku bataljonā, kas dislocēts Hillas karabāzē. Viņš atgriezies pēdējās rotācijas laikā un šī kareivja vietā uz Irāku nav plānots sūtīt kādu citu. 
	"Komandieris uzskatīja, ka viņš psiholoģiski nebija gatavs turpināt dienestu, tāpēc pieņēma lēmumu viņu sūtīt mājā," teica Davidovs. 
	Pašlaik, pēc minētā karavīra atgriešanās Irākā dienē 120 Latvijas karavīri. 
	Šonedēļ Irāku satricinājusi radikālo šiītu kaujinieku vadīta sacelšanās, un vairākos šiītu apdzīvotos Irākas apvidos notikušas asiņainas kaujas ar ASV vadītajiem koalīcijas spēkiem. 
Misijas laiku Irākā paredz saīsināt
Diena  04/13/04     Lai kareivji nenogurtu, nākamās Latvijas misijas Irākā varētu ilgt četrus, nevis sešus mēnešus, aģentūrai LETA apliecināja Nacionālo Bruņoto spēku (NBS) preses virsnieks Uldis Davidovs. Viņš pastāstīja, ka šādu viedokli paudis NBS komandieris Gaidis Andrejs Zeibots, tomēr pašreiz vēl nav izstrādāts konkrēts dokuments, kas paredz misijas laika saīsināšanu.
Mūsu karavīri Irākā nokļūst otrajā apšaudē
NRA  04/14/04     12. aprīļa naktī jau otro reizi pēdējās nedēļas laikā Irākā apšaudīti Latvijas karavīri. Mūsu karavīri tika apšaudīti patrulējot. Latvijas karavīru rindās pagaidām cietušo nav. 
	Nacionālo bruņoto spēku preses virsnieks Uldis Davidovs Neatkarīgajai pastāstīja, ka karavīri nekavējoties raidīja pretuguni un atkāpās uz savu bāzi. 
	U. Davidovs gan atzina, ka vēl nav saņemta pilna informācija par to, kurā vietā Irākā Latvijas karavīru vads apšaudīts.
	Ar karavīriem Irākā Neatkarīgajai neizdevās sazināties, jo tāda iespēja netiek dota. U. Davidovs norāda, ka telefoniska sazināšanās varētu notikt kaut kad vēlāk, bet ne pašlaik, kad no Irākas saņemtas karstākās ziņas. Neatkarīgajai zvanījuši vairāki lasītāji, jo viņi vēlas uzzināt karavīru viedokli par notiekošo. Iespējams, karavīru tuviniekiem ir kādas precīzākas ziņas, bet tās nenonāk līdz plašākai sabiedrībai.
	Interneta portālos cilvēki aktīvi komentē kara darbību un ir sadalījušies divās nometnēs. Vieni lūdz nekavējoties atsaukt Latvijas karavīrus no dienesta Irākā, bet otri norāda, ka karavīri ir labprātīgi devušies misijā, tātad apzinās kara briesmas.
	"Tas nav mūsu karš, bet, ja mēs tajā esam iesaistījušies, tad ir jāturpina, jo Irāka atrodas uz pilsoņu kara robežas. Ja no turienes tiks izvests karaspēks, tad tur valdīs milzu nekārtības," stāsta latviešu karavīrs, kurš piedalījās pirmajā miera uzturēšanas misijā Irākā. Viņš uzskata, ka šobrīd situācija Irākā noteikti ir sarežģītāka nekā tajā laikā, kad viņš dienēja, tomēr viņš būtu gatavs atkārtoti doties uz Irāku. Karavīrs stāstīja, ka ir savādi karot citā valstī, apzinoties nāves draudus, taču lēmums doties misijā tiek pieņemts brīvprātīgi.
	Jau ziņots, ka 7. aprīļa naktī Irākā, atgriežoties no Kiflas Hillas bāzē, tika apšaudīta Latvijas karavīru patruļvienība. Arī šajā apšaudē cietušo nebija. 
	Lai gan pēdējā laikā situācija Irākā ir nemierīga, Latvijas kontingenta karavīri turpina pildīt savus pienākumus - patrulēšanu.

Valdība un partijas
Stratēģiskās analīzes komisiju 
cer veidot kā radošu un analītisku forumu  
LETA  04/08/04     Stratēģiskās analīzes komisijas veidotāji un pārstāvji cer, ka šī institūcija kļūs par radošu forumu, kurā Latvijas zinātnieki un inteliģence apspriestu valsts stratēģiskās intereses pasaulē.
	Šodien Rīgas pilī Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga un Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) svinīgi parakstīja rīkojumu par komisijas pamatsastāvu, kas darbosies pie Valsts prezidenta institūcijas.
	Pēc rīkojuma parakstīšanas Vīķe-Freiberga, Emsis un komisijas pārstāvji pārrunāja Latvijas valstisko interešu definēšanu saistībā ar komisijas pētījumu galvenajiem virzieniem.
	Kā žurnālistiem pēc pārrunām norādīja Vīķe-Freiberga, Latvija pašreiz ir sasniegusi savus divus lielākos ārpolitiskos mērķus - dalību ES un NATO, kas bija saistīti ar valsts vietas apgūšanu Eiropas kartē.
	"Šobrīd ir īstais laiks radoši un kritiski domāt par savām nākotnes iespējām, par savām vājajām un stiprajām pusēm," sacīja prezidente. "Te nepieciešama analītiska un kritiska domāšana, iesaistot Latvijas inteliģenci". Stratēģiskās analīzes komisija kalpotu par forumu radošu un analītisku vīziju apmaiņai par Latvijas attīstības perspektīvām.
	Emsis norādīja, ka nozīmīgi ir apvienot Latvijas intelektuālos resursus. "Šī komisija nav vientuļa sala, tā ir kā inteliģences kapsula, kas izstaro tālāk uz visu sabiedrību," sacīja premjers. "Mūsu valstij un sabiedrībai vajadzīgi jauni izaicinājumi, jauni, lai arī grūti, bet tomēr reāli sasniedzami apvāršņi," teica Emsis.
	Kā aģentūrai LETA skaidroja komisijas priekšsēdētāja Žaneta Ozoliņa, komisijas vadošais mērķis ir definēt Latvijas nacionālās intereses starptautiskos procesos. Tuvākais komisijas uzdevums būs saruna ar zinātniekiem, kurus interesētu darbs šajā komisijā. Intelektuāļu grupa analizēs ne vien Latvijas politisko stratēģiju starptautiskajās institūcijās, bet arī domās par politisko, ekonomisko un sociālo interešu pozicionēšanu pret pasauli kopumā, norādīja Ozoliņa.
	Pēc Ozoliņas vārdiem, tuvākajā laikā komisija veiks sava veida "demokrātijas auditu", lai izpētītu, kā Latvijas sabiedrībā darbojas demokrātijas principi. Komisijas darbs galvenokārt tiks balstīts uz pētījumiem, taču brīžos, kad būs iespējama politikas ietekmēšana, komisijas locekļi nāks klajā ar saviem ieteikumiem.
	Komisija darbu sadalīs dažādās apakškomisijās atbilstoši Latvijas ekonomiskajām, politiskajām vai sociālajām interesēm. Plānots organizēt arī jauno zinātnieku forumu, kurā tiks aicināti jaunie zinātnieki no dažādām nozarēm, lai veidotu netradicionālas, alternatīvas diskusijas.
	Ozoliņa atzina, ka ziņa par komisijas tapšanu radījusi lielu sabiedrības interesi un pozitīvu ažiotāžu studentu vidū, kas nozīmē lielu atbildību par komisijas nākotni. Ozoliņa sacīja, ka komisijas mērķis būs izstrādāt valsts interešu redzējumu vismaz desmit gadu perspektīvā, tajā skaitā norādot uz traucējošiem faktoriem.
	Stratēģiskās analīzes komisijas locekļi ir Latvijas Universitātes (LU) Biomedicīnas pētījumu un studiju centra zinātniskais direktors, profesors Elmārs Grēns, LU Vēstures un filozofijas fakultātes Latvijas vēstures katedras vadītājs, profesors Aivars Stranga, LU Ekonomikas un vadības fakultātes Statistikas un demogrāfijas katedras vadītājs, profesors Pēteris Zvidriņš, Latvijas Bankas prezidents Ilmārs Rimšēvičs, Rīgas Juridiskās augstskolas profesore Ineta Ziemele, politologs un televīzijas redaktors Gints Grūbe. 
Izveido komandu Gaismas tīkla projektam 
Diena  04/10/04     Lai noskaidrotu, kādam jāizskatās jaunceļamās Latvijas Nacionālās bibliotēkas informācijas tehnoloģiju (IT) nodrošinājumam, ceturtdien Kultūras ministrijā (KM) izveidota īpaša IT speciālistu komisiju. Tādēļ arī neesot pamata bažām, ka dažām firmām tiks priekšrocības - jaunās kultūras ministres Helēnas Demakovas (TP) tikšanās ar augstām uzņēmumu Microsoft un Oracle amatpersonām bijis vienkārši veiksmīgs mēģinājums "ielikt kāju durvīs" un vienoties par vispārīgu atbalstu projektam. Konkrētās vajadzības būšot jānosaka komisijai, un tā arī izlems, kādu programmatūru varētu pieņemt kā dāvinājumu, bet kādu darbu veikšanai būs jārīko konkursi, Dienai sacīja H.Demakovas preses sekretāre Gunda Ignatāne.
	Vēl pirms skaidras vajadzību definēšanas runājot ar uzņēmumiem par atbalstu projekta īstenošanā, jāuzmanās no iespējām iekrist tehnoloģiju radītā slazdā un kļūt atkarīgiem no noteiktiem ražotājiem, Dienai sacīja vairāki aptaujātie speciālisti. 
	"Vispirms jāapzinās, kas vajadzīgs, un tad jālūdz palīdzība," teica Informācijas sabiedrības biroja vadītāja Ina Gudele, kura piekritusi līdzdarboties Kultūras ministrijas veidotajā komisijā. Sarunas neesot bijušas par konkrētu risinājumu ieviešanu, tāpēc bažas par vērienīgā projekta nodošanu pāris lieliem uzņēmumiem esot pāragras. Līdzīgu viedokli pauda arī Latvijas Atvērtā koda asociācijas pārstāvis Pēteris Krišjānis - ar atsevišķiem uzņēmumiem vajadzētu runāt tikai tad, ja pasūtītājam jau ir skaidras "dzelžainas prasības".
	Kā Dienai pastāstīja Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) direktors un jaunizveidotās komisijas priekšsēdētājs Andris Vilks, IT jeb Gaismas tīkla izmaksas vēl tikai iecerētajā LNB jaunajā ēkā varētu sasniegt nepilnus 13 miljonus latu. Viņaprāt, izmaksas būtu iespējams samazināt, pieņemot atsevišķu firmu dāvinājumus - šādā gadījumā komisijai būtu jāizvērtē, cik izdevīgi ir, piemēram, uz 15 gadiem iegūt bezmaksas licenci vairākām Microsoft programmām un vēlāk par tām maksāt. "Ja kāds kaut ko dod par velti, kaut kas arī ir jāupurē," Latvijas Informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju asociācijas (LITTA) viceprezidents Andris Anspoks uzskata, ka šajā gadījumā būs sarežģīti atrast balansu starp konkursos tērējamo naudu un firmu ziedojumiem graudā. Piemēram, izvēloties Microsoft produktus, durvis varētu tikt aizvērtas citiem risinājumiem.
	Kā ziņots, H.Demakova ar Microsoft un Oracle pārstāvjiem vienojusies par programmatūras, tehnoloģiju un pieredzes atbalstu LNB jaunajai ēkai. Pagaidām iespējamā atbalsta apjoms neesot zināms, bet tikšanās notikusi tādēļ, ka gandrīz vienlaikus Latvijā ieradušās augstas abu uzņēmumu amatpersonas. Neilgi pēc stāšanās amatā H.Demakova paziņoja, ka sen iecerētā Gaismaspils būtu jāuzceļ līdz 2008.gadam.
Iedzīvotāji Emsim raksta 
tikpat aktīvi kā Repšem
BNS  04/12/04     Premjers Indulis Emsis mēneša laikā kopš iecelšanas amatā saņēmis 375 vēstules, kas ir apmēram tikpat daudz, cik vēstuļu mēnesī saņēma iepriekšējais premjers Einars Repše. 
	Valsts kancelejas Komunikācijas departamentā aģentūrai BNS pastāstīja, ka lielākoties iedzīvotāji un dažādu organizāciju pārstāvji apsveic premjeru ar iecelšanu amatā, kā arī sūta laba vēlējumus turpmākajā darbā. 
	Vairāki iedzīvotāji vēstulēs Emsim pauduši cerību, ka līdz ar viņa stāšanos amatā valstī uzlabosies veselības aprūpe un tā tuvināsies Eiropas Savienības standartiem. 
	Pāris organizācijas lūgušas palīdzēt rast finansējumu dažādiem projektiem, piemēram, filmas uzņemšanai un bērnu operas iestudēšanai. 
	Emsis arī saņēmis vēstules no ārvalstu vides aizstāvjiem. Iedzīvotāji premjeram izklāstījuši savu viedokli par aktuāliem jautājumiem, piemēram, Latvijas ārpolitiku. 
	Valsts kancelejas Komunikācijas departamenta pārstāvji vērtē, ka Emsis saņem apmēram tikpat daudz vēstuļu cik Repše un arī vēstuļu saturs nav mainījies. 
	Saeima Emša valdību apstiprināja 9.martā. 
Valdība samazina sev atalgojumu
LETA  04/13/04     Valdība šodien atbalstīja Finanšu ministrijas ierosinājumu samazināt Ministru prezidenta, premjera biedra un ministru atalgojumu. 
	Saskaņā ar Finanšu ministrijas ierosinājumu, valdības locekļu algas tiek piesaistītas Centrālās statistikas pārvaldes aprēķinātajam sabiedriskajā sektorā strādājošo iepriekšējā gada vidējās darba algas apmēram. Pērn tas bija 224 lati. 
	Nosakot Ministru kabineta locekļu, valsts ministru un parlamentāro sekretāru mēneša atalgojumu, piemēros koeficientus. 
	Pēc premjera Induļa Emša (ZZS) ierosinājuma, Ministru prezidenta un viņa biedra algas tiks samazināta tāpat kā pārējiem ministriem - par 200 latiem, "jo visa valdība ir vērtējama koleģiāli". Tādejādi ministru prezidenta atalgojums būs 2000 latu, bet premjera biedra alga - 1900 lati. 
	Ministru un īpašu uzdevumu ministru atalgojuma aprēķinā tiks piemērots koeficients "astoņi", un to alga būs 1800 latu jeb arī par 200 latiem mazāka nekā līdz šim. Valsts ministru alga būs 1400 latu, kas ir par 100 latiem mazāka nekā līdz šim. Valsts ministru atalgojuma aprēķinos tiks piemērots koeficients "6,3". 
	Algas tiks palielinātas tikai parlamentārajiem sekretāriem, atalgojuma aprēķinos piemērojot koeficientu "3,4". Ja līdz šim parlamentārie sekretāri mēnesī saņēma 550 latus, turpmāk to atalgojums būs 760 latu. 
	Jaunā algas valdības locekļi un parlamentārie sekretāri saņems no 1.maija 
	Valdības locekļu un parlamentāro sekretāru algas tiks ik gadu pārrēķinātas, ņemot vērā sabiedriskajā sektorā strādājošo iepriekšējā gada vidējās darba algas apmēra izmaiņas. 
	Jau ziņots, ka pagājušā gada sākumā Einara Repšes (JL) valdība nolēma trīskāršot sev algas, premjera algu nosakot 2200 latu apmērā, premjera biedra darba samaksu - 2100 latu, bet ministru algu - 2000 latu apmērā. Pirms tam premjera un viņa biedra alga bija 650 lati pirms nodokļu nomaksas, savukārt ministri saņēma 615 latus. 
	Pašreizējais premjers Emsis Repšes valdības noteiktās algas uzskatīja par nepamatotām. 

Saimniecība un bizness
Rūpniecībā augsti pieauguma tempi 
NRA  04/09/04     Šā gada februārī, salīdzinot ar iepriekšējā gada februāri, sezonāli izlīdzinātā rūpniecības produkcijas izlaide ir pieaugusi par 9,6%. Tai skaitā apstrādes rūpniecībā - par 11,2% un elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē - par 3,4%. Ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē apjomi samazinājās par 8,1%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Vislielākais pieaugums vērojams metālu ražošanā - par 30,7%; gumijas un plastmasas izstrādājumu ražošanā - par 28,3%; koksnes un koka izstrādājumu ražošanā - par 21,5%; gatavo metālizstrādājumu ražošanā, izņemot mašīnas un iekārtas - par 19,8%; nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošanā - par 15,9%; ķīmisko vielu un to izstrādājumu ražošanā - par 13,7%; izdevējdarbības, poligrāfijas un ierakstu reproducēšanas nozarē - par 13,5%; apģērbu ražošanā - par 12,4%.
	Vislielākajā rūpniecības nozarē - pārtikas produktu un dzērienu ražošanā ražošanas apjomi cēlušies par 9,4%. Tai skaitā produkcijas izlaide dzērienu ražošanā pieaugusi par 23,8%, gaļas un gaļas produktu ražošanā, pārstrādē un konservēšanā - par 8,9%; citu pārtikas produktu (maize, konditorejas izstrādājumi, cukurs) ražošanā - par 8%; dzīvnieku barības ražošanā - par 6,5%; augļu un dārzeņu pārstrādē un konservēšanā - par 4,8%; graudu malšanas produktu ražošanā - par 2,7%; piena produktu ražošanā - par 1%. Ražošanas apjomi par 14,1% samazinājušies zivju un zivju produktu pārstrādē un konservēšanā.
	Pavisam niecīgs pieaugums februārī vērojams tekstilizstrādājumu ražošanā - par 4%; elektrisko mašīnu un aparātu ražošanā - par 1,6%. Ražošanas apjomi kritušies mēbeļu ražošanā - par 5,3%; iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanā - par 4%; papīra un papīra izstrādājumu ražošanā - par 1,5%.
	Salīdzinot ar 2004. gada janvāri, februārī rūpniecības produkcijas izlaide pieaugusi par 3,4%. Tai skaitā ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē - par 4% un apstrādes rūpniecībā - par 8,5%. Savukārt elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē bija samazinājums par 1,5%.
Prognozē vairāku pārtikas uzņēmumu slēgšanu 
NRA  04/09/04     Lai arī cik tas skumji būtu, sagaidāms, ka nākotnē daļa pārtikas uzņēmumu būs spiesti pārtraukt ražošanu, Latvijas Pārtikas uzņēmumu federācijas seminārā Pārtikas nekaitīguma nodrošināšana Latvijā - ES dalībvalstī uzsvēra Latvijas Pārtikas uzņēmumu federācijas prezidents Jānis Skvarnovičs.
	"Mēs diemžēl neizbēgsim no uzņēmumu nāves gadījumiem. Te gan jāsaka, ka slīcēju glābšana ir pašu slīcēju rokās. Nepatīkami būtu, ja šie uzņēmumi paliktu parādā zemniekiem par piegādāto produkciju. Šādu uzņēmumu vadītājiem vajag laikus atbildēt uz diviem jautājumiem - vai viņi maz vēlas strādāt pārtikas nozarē un vai viņi var piesaistīt finanšu resursus, lai spētu savu darbību turpināt," sacīja J. Skvarnovičs.
	Analizējot PVD rīcībā esošo informāciju par atzītajiem pārstrādes uzņēmumiem, par tiem, kuri ir saņēmuši pārejas periodu vai kuri gaida to piešķiršanu, jāsecina, ka ārpus borta paliek četri piena pārstrādes uzņēmumi, 26 gaļas pārstrādes uzņēmumi un 21 zivju pārstrādes uzņēmums, kuriem būs liegts darboties pēc 1. maija. Pārtikas un veterinārais dienests cer, ka līdz 1. maijam šie uzņēmumi tomēr attapsies. Pretējā gadījumā tos nāksies slēgt. 
	Latvijas Zivsaimnieku asociācijas vadītājs Inārijs Voits Neatkarīgajai pieļāva, ka, iespējams, daļa no 21 zivju pārstrādes uzņēmuma, kas nav veicis ne atzīšanas procesu, ne arī lūdzis pārejas periodu, jau vairs nedarbojas un pārtikas uzņēmumu reģistrā skaitās tikai formāli, vai arī ir sapratuši, ka nespēs piemēroties ES prasībām un tāpēc nemaz nemēģina neko darīt. "Iemesli tam ir dažādi. Viens no tiem - līdzekļu trūkums. Lai sakārtotu ražošanu atbilstoši ES prasībām, ir nepieciešami lieli līdzekļi, un dažiem uzņēmumiem tik lieli ieguldījumi nav pa kabatai," sacīja I. Voits.
	ES pārtikas drošība būs galvenais ierocis cīņā par patērētāju un tirgu. Latvijas uzņēmumiem jābeidz baidīties no ES pārtikas drošuma prasībām un jāiemācās šis ierocis izmantot savā labā. "Tas ir mūsu galvenais uzdevums - svarīgāks par vaimanāšanu un sāls izpirkšanas bumu," bilda J. Skvarnovičs. Uzņēmējiem ir jāsaprot, ka ES pārtikas drošuma prasību izpilde ir vajadzīga viņiem pašiem. 
	Pašlaik tikai nedaudz vairāk par pusi no pārtikas uzņēmumiem ir atzīti. Saskaņā ar Pārtikas un veterinārā dienesta (PVD) datiem 1. aprīlī no reģistrētajiem 70 piena savākšanas un pārstrādes uzņēmumiem atzīti bija 37, no reģistrētajiem 158 gaļas pārstrādes uzņēmumiem atzīti 80, no 130 valstī reģistrētajiem zvejas produktu pārstrādātājiem atzīti 64.
	Būtiski, lai tie uzņēmumi, kas jau tagad eksportē savu produkciju uz ES, un tie, kas vēlas ieiet šajā tirgū, to var bez ierobežojumiem izdarīt pēc 1. maija. Tāpēc svarīgi, lai Latvijas valsts institūcijas spētu līdz tam laikam pieņemt visus normatīvos aktus, kas vēl atlikuši. Rindā gaida 39 Ministru kabineta noteikumi, četri jauni likumi un četru jau esošo likumu grozījumi, informēja J. Skvarnovičs.
	Viņš teica: "Tas ir politisks lēmums - vai valsts būs gana gudra, lai iestātos par savu uzņēmēju aizstāvību. Latvijai būtu jāpastiprina no citām ES valstīm ievedamo preču kontrole. Visiem šajā tirgū jāstrādā pēc vienādiem nosacījumiem. Taču mēs nedrīkstam aizmirst arī par patērētāju, kas jāizglīto pārtikas drošuma un kvalitātes jautājumos, lai tas priekšroku dotu Latvijā ražotai pārtikai." 
Turpinās straujš cenu kāpums
NRA  04/10/04     Arī martā, tāpat kā divos iepriekšējos mēnešos, Latvijā reģistrēts ievērojams patēriņa cenu kāpums. Martā patēriņa cenas pieaugušas par 1% salīdzinājumā ar februāri. Pēdējo reizi augstāks cenu kāpums martā bija 1996. gadā. Salīdzinot ar iepriekšējā gada martu, patēriņa cenas augušas par 4,8%, kas ir augstākais pieaugums kopš 1998. gada aprīļa.
	Eksperti straujo patēriņa cenu kāpumu saista ar vairāku apstākļu sakritību. Tā Ekonomikas ministrijas Makroekonomiskās analīzes un prognožu nodaļas vadītāja Gunta Piņķe uzskata, ka augsto inflācijas līmeni izraisījis visai straujais pieprasījuma pieaugums, jo ekonomiskā konjunktūra jau ilgstoši ir labvēlīga un vairākām iedzīvotāju kategorijām pieaugušas algas, kā arī ievērojami pieaudzis kreditēšanas apjoms. Cenu kāpumu veicinājis arī tas, ka importa preču cenas sakarā ar eiro kursa kāpumu ir augušas un tam visam klāt nācis administratīvi regulējamo cenu pieaugums.
	Šos objektīvos apstākļus pastiprināja plaši izplatītās runas par cenu kāpumu saistībā ar iestāšanos Eiropas Savienībā. G. Piņķe neizslēdz, ka tirgotāji un arī daļa rūpnieku bažas par iespējamo cenu celšanos pēc iestāšanās ES izmantojuši savtīgos nolūkos un apzināti cēluši cenas. "Arī mēs, ierēdņi, esam zināmā mērā vainīgi, ka neesam pietiekami informējuši sabiedrību. Un uzņēmēji šo greizo informāciju un neziņu ir izmantojuši," atzīst G. Piņķe. Viņa norāda arī uz to, ka bankas ņem kredītus no ārvalstīm un Latvijā ir ļoti negatīva maksājumu bilance, jo patēriņš aug straujāk nekā ražošana.
	Tomēr pats par sevi izvirzās jautājums kāpēc Lietuvā, kur pērn bija vislielākais iekšzemes kopprodukta pieaugums starp Baltijas valstīm, inflācija ir negatīva - proti, tur vērojama deflācija. No makroekonomikas teorijas viedokļa to ir grūti izskaidrot. G. Piņķe pieļāva, ka tas saistāms ar atšķirīgo lauksaimniecības atbalsta politiku. Lietuvā lauksaimniecība tiekot ievērojami vairāk subsidēta, līdz ar to nenotiek pārtikas preču cenu kāpums. "Lietuvā lauksaimniecības preču piedāvājums pārsniedz pieprasījumu, jo nozare tiek subsidēta," skaidro G. Piņķe.
	Runājot par iespējām ietekmēt inflācijas tempus, G. Piņķe ir visai piesardzīga. "Galvenie instrumenti cenu stabilitātes nodrošināšanai ir monetārā un fiskālā politika. Latvijas Bankas galvenais uzdevums ir nodrošināt cenu stabilitāti, bet, pastāvot fiksētam valūtas kursam, monetārās politikas mehānismi ir ļoti ierobežoti. Līdz ar to priekšplānā izvirzās fiskālā politika. Var ierobežot iekšējo pieprasījumu, samazinot valdības izdevumus vai palielinot nodokļus. Abos gadījumos samazinās ekonomiskā izaugsme. Vēl būtisks cenu iegrožojošs mehānisms ir struktūrpolitika, kas saistīta ar administratīvi regulējamām cenām. Tieši šis faktors lielā mērā noteicis augsto cenu kāpumu šogad," skaidro G. Piņķe. 
	Parekss Asset Management vecākais analītiķis Zigurds Vaikulis uzskata, ka cenu kāpuma iemeslam ir divējāds raksturs: no vienas puses, to izraisījis administratīvi regulējamo cenu kāpums, no otras - bažas par cenu celšanos saistībā ar iestāšanos ES. Viņš neredz, ka valdība vai Latvijas Banka varētu kaut kā būtiski ietekmēt inflācijas procesus. Pēc Z. Vaikuļa domām, tādai valstij kā Latvija ir ļoti grūti prognozēt iespējamo inflāciju pat visai netālā nākotnē, taču viņš uzskata, ka tuvākajos gados Latvijai būs ļoti grūti izpildīt Māstrihtas kritēriju nosacījumus - noturēt inflācijas līmeni ne vairāk kā 1,5% virs triju ES valstu zemākā līmeņa.
	"Tas šobrīd būtu aptuveni 2,5%. Bet Latvijā, esot pat vislabākajam notikumu attīstības scenārijam, nav gaidāms zemāks inflācijas līmenis par 4% gada vidējā izteiksmē. Arī tuvākajos gados grūti prognozēt, ka inflācijas līmenis varētu būtiski kristies," skepsi neslēpj Z. Vaikulis.
	Latvijas Banka augsto cenu pieaugumu skaidro ar iepriekšējā gada zemo salīdzinājuma bāzi, jo gaļai un gaļas izstrādājumiem pagājušā gada martā bija ievērojams cenu kritums. Tāpat saglabājās augsts medicīnas produktu cenu kāpums, ko zināmā mērā to var skaidrot ar kvalitātes prasību pieaugumu līdz ar gaidāmo iestāšanos ES. Par būtisku faktoru marta inflācijas pieaugumam turpinājusi būt arī ekonomiski nepamatotā cenu celšana atsevišķām precēm un pakalpojumiem, izmantojot sabiedrībā valdošo uzskatu par gaidāmo cenu kāpumu, Latvijai iestājoties ES un ar to saistītu ažiotāžu.
	Martā patēriņa cenu kāpumu visvairāk ietekmēja apģērbu un apavu - par 5,4% - un uztura produktu - par 1,3% - cenu pieaugums. Salīdzinot ar iepriekšējo mēnesi, turpināja pieaugt cenas pienam un piena produktiem - par 1,9%, sviestam - par 2,1%, cukuram - par 3,4%, liellopu gaļai - par 3,6%. Augļu, dārzeņu un kartupeļu cenas palielinājās par 2,7%, kas ir raksturīgi sezonai.
	Beidzoties atlaidēm un tirdzniecībā parādoties jaunās sezonas precēm, pieauga apģērbu - par 3,7% - un apavu - par 9,5% - cenas. Turklāt dārgāki kļuva arī medikamenti - par 1,4% -, degviela - par 1,4% -, kosmētikas un individuālās aprūpes preces - par 2,3%. Visvairāk sadārdzinājās banku pakalpojumi - par 10,2%.
	Salīdzinot ar iepriekšējā gada martu, šā gada martā patēriņa cenas pieauga par 4,8%. Vislielākais sadārdzinājums vērojams mājokļa uzturēšanas izdevumos - par 9,2% un veselības nodrošināšanai - par 11,9%. Lētāki vienīgi kļuvuši sakaru pakalpojumi - par 0,7%.
	2004. gada 3 mēnešos kopā patēriņa cenas ir pieaugušas par 2,9% ( šā gada marta cenas, salīdzinot ar 2003. gada decembri). Pagājušajā gadā cenu pieaugums attiecīgajā periodā bija 1,8%. Cenu līmeni gada pirmajā ceturksnī visvairāk ietekmēja uztura produktu padārdzināšanās par 5,2%. Visvairāk sadārdzinājās piens un piena produkti - par 17,2%. No nepārtikas precēm cenas visvairāk pieauga elektroenerģijai - par 15,4%.
Latvijā salīdzinoši augsts bezdarba līmenis
NRA  04/13/04    Latvijā, pēc Eiropas statistikas biroja Eurostat novērtējuma, ir ceturtais augstākais bezdarba līmenis starp Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstīm - 10,6% no kopējā Latvijas darbaspēka. 
	Pēc Eurostat datiem, februārī augstāks bezdarba līmenis vēl bija Polijā, kur tas ir 19,1%, Slovākijā - 16,7%, kā arī Lietuvā - 11,6%, ziņo BNS. Savukārt vismazākais bezdarbs kandidātvalstīs ir Kiprā - 4,8%. Latvijā bezdarba līmenis gadu no gada samazinās, jo, pēc Eurostat vērtējuma, 2002. gada otrajā mēnesī bezdarbs bija 13,19%, bet 2003. gadā - 10,9%. 
	Minētie dati gan neatbilst Latvijas Nodarbinātības valsts aģentūras apkopotajai informācijai, kas liecina, ka februāra beigās Latvijā bez darba bija 9% no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. Atšķirības varētu skaidrot ar to, ka Eurostat bezdarba rādītājus apkopo pēc citādas metodes, lai varētu tos salīdzināt visās Eiropas valstīs. Bezdarba līmeni vērtē pēc Starptautiskās darba organizācijas noteiktajiem kritērijiem - par bezdarbniekiem uzskata cilvēkus vecumā no 15 līdz 74 gadiem, kas ir bez darba, to meklē un ir gatavi sākt strādāt divu nedēļu laikā. Savukārt Latvijā bezdarbnieku īpatsvaru aprēķina no ekonomiski aktīvajiem cilvēkiem, kas ir vecumā no 15 gadiem līdz pensijas vecumam, kas Latvijā pašlaik ir vidēji 65 gadi. Turklāt par bezdarbniekiem uzskata cilvēkus, kas reģistrējas Nodarbinātības valsts dienestā.
Aināra Šlesera Zelta akmens 
Diena  04/14/04    Ainārs Šlesers 2001.gadā ieguldīja 16 tūkstošus latu, lai iegūtu 25% SIA Ķīpsalas saules akmens daļu, kuras 2002.gadā pārdeva par 540 tūkstošiem latu, kuras to pircējs gadu vēlāk tālāk pārdeva par 16 tūkstošiem latu. Ar ko izskaidrojama šāda pārdabiska veiksme? 
	Uzņēmuma galvenais panākums līdz brīdim, kad Šlesers pārdeva savas daļas, bija uzvara konkursā par Vanšu tiltam līdzās esoša zemes gabala apbūvi ar ēku, kuras projekts bija pretrunā ar detaļplānu un pret ko iebilda Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Šlesera biznesa partneris un vēl 25% Ķīpsalas saules akmens daļu kādreizējais īpašnieks Viesturs Koziols saka, ka abi vecie draugi juridisko dokumentu kārtošanā, konsultatīvo darbu finansēšanā un būvatļaujas iegūšanā ieguldījuši ap 1,4 miljonus eiro jeb vidēji 420 tūkstošu latu katrs. Paša uzņēmuma 2002.gada peļņas un zaudējumu dati šāda mēroga aktivitātes neatspoguļo, tā ienākumi un izdevumi bijuši ap 150 tūkstošu līmenī. Parasti ar savas vērtības celšanu, izmantojot īpašnieku veiktās investīcijas, gan nodarbojas pats uzņēmums, bet īpašnieki to uzrauga un iekasē dividendes. 
	Šleseram un Koziolam piederošo daļu pircējs bija vēlākais Hansabankas biroju izvietošanai iecerētā Saules akmens būvnieks SIA Merks, kas vēlāk tās ar vairāk nekā miljona latu zaudējumiem pārdeva Hansabankas meitasuzņēmumam SIA Hanza līzings. Merks direktors Ivars Geidāns vēsta, ka būvfirma bijusi gatava ciest šos zaudējumus, lai iegūtu izdevīgus būvniecības nosacījumus. Taču kāpēc firmas nevis vienkārši vienojās par abpusēji izdevīgu pasūtījuma cenu, bet Hanza līzings, iespējams, pārmaksāja par būvniecību, lai Merks tam varētu gandrīz par velti atdot Ķīpsalas saules akmeni? Ja 2002.gada 20.novembrī, kad notika daļu pārdošana "dārgajā versijā", Akmens patiesībā bija desmitus tūkstošu, nevis vairāk nekā miljonu latu vērts, maksājumu Šleseram var interpretēt kā kukuli. Turklāt tādā gadījumā komerciāli neloģiskas darījumu virknes vienā galā ir ietekmīgais politiķis, otrā - Hanza līzinga mātesuzņēmums Hansabanka, pēc aktīvu apjoma otra lielākā Latvijas banka, kuras intereses varētu tieši vai netieši skart dažādi valdības lēmumi. Ja patiesā Akmens vērtība tomēr pārsniedza miljonu, neatbildēts paliek jautājums, kāpēc bija nepieciešami šādi ārpus tirgus attiecību loģikas izejoši darījumi starp Merks un Hanza līzingu. Jāpiebilst, ka Merks zaudējumi varētu būt pat lielāki par starpību starp Šleseram un Koziolam maksātajām un no Hanza līzinga saņemtajām summām, jo, pēc Geidāna teiktā, arī Merks ir strādājis pie projekta laikā, kad abi vecie draugi nodarbojās ar atļaujām un arī šie Merks izdevumi neatspoguļojas daļu vēlākās pārdošanas cenā. Turklāt abas puses tajā brīdī nebija precīzi izvērtējušas, cik vērti ir to padarītie darbi. Šāda uzticēšanās, protams, ir ļoti aizkustinoša. 
	Lai kāda būtu bijusi Ķīpsalas saules akmens daļu patiesā vērtība 2002.gada novembrī - 64 tūkstoši, 1,68 miljoni vai kaut kas pa vidu, Šlesera un Koziola loma neizskatīsies sevišķi glīti nevienā no iespējamām versijām. Būvniecības uzņēmums jebkurā gadījumā savu rīcību var pamatot ar to, ka tam jādarbojas politiķu un tiem tuvu cilvēku radītajā korporatīvo attiecību vidē, jo tas taču nevar celt ēkas uz Mēness. Jāpiebilst, ka šāda notikumu secība neizbēgami novestu pie Ministru prezidenta vietnieka atkāpšanās valstī ar augstiem amatpersonu ētikas standartiem. 
	Šis darījums līdzās neskaidrībai par to, kas, kam, cik un par ko ir maksājis, ietver citu interesantu aspektu. Šleseram un Koziolam nav jāmaksā nodoklis par starpību starp viņu sākotnējiem ieguldījumiem Ķīpsalas saules akmens pamatkapitālā un no Merks saņemtajām summām, kas ir 540 000 latu mīnus 16 000 latu (25% no Ķīpsalas saules akmens pamatkapitāla). ASV viņi par šo starpību maksātu kapitāla pieauguma nodokli, Latvijā tāda vienkārši nav. Taču, lai arī šī starpība juridiski izpaužas kā kapitāla pieaugums, pēc būtības tā ir Merks maksāts honorārs par pakalpojumu, kuru abi uzņēmēji it kā daļēji izmantojuši, lai kompensētu it kā 420 000 latu lielos izdevumus katram. Tādējādi tagadējais Ministru prezidenta biedrs rāda uzņēmējiem lielisku piemēru, kā legāli izvairīties no nodokļiem par ienākumiem, kuri vismaz daļēji uzskatāmi par honorāru. Saskaņā ar šādu shēmu jebkurš uzņēmums varētu algot darbiniekus, nevis maksājot algu, bet par uzpūstu cenu atpērkot kādas kapitāla daļas. ASV līdzīgu situāciju novēršanai pastāv alternatīvais minimālais nodoklis, lai neatkarīgi no nodokļu apiešanas shēmu izsmalcinātības sabiedrības turīgākā daļa tomēr pilnīgi neizspruktu no to maksāšanas. Gadījums ar Ķīpsalas saules akmens daļām parāda, ka šāds nodoklis nepieciešams arī Latvijā.
Hokeja čempionāta pavediens 
joprojām Rīgas domes rokās
NRA  04/14/04    Lai gan Rīgas domes vadība vakardienu bija noteikusi par pēdējo termiņu pasaules hokeja čempionāta daudzfunkcionālās halles celtniecības vietas noteikšanai, lēmuma pieņemšana kārtējo reizi atlikta. Savukārt SIA Multihalle negrasās viegli atkāpties no šī projekta realizācijas, atsākot pārrunas ar investoriem un būvniecības kompānijām.
	Rīgas dome vēl līdz šīs dienas rītam gaidīs iesniegumu no halles projekta realizācijai savulaik izraudzītās Multihalles ar kompānijas tālākās rīcības skaidrojumu, kā arī citu investoru piedāvājumus, Neatkarīgo informēja domes Pilsētas attīstības komitejas priekšsēdētājs Andris Ameriks. Viņš bija apņēmības pilns šodien pielikt punktu: "Ministru kabineta sēdē pagājušajā otrdienā mēs vienojāmies, ka piedāvājumu iesniegšanai tiek dota nedēļa - nevar taču šo lietu vilkt bezgalīgi!" A. Ameriks šodien sasaucis darba grupas sanāksmi ar domes institūciju pārstāvju un Latvijas Hokeja federācijas (LHF) prezidenta Kirova Lipmana piedalīšanos. 
	Neatkarīgā jau rakstīja par domes priekšsēdētāja Gundara Bojāra strikti pausto - ja pēc svētkiem, tas ir, līdz vakardienai, nevienam investoram neizdosies panākt vienošanos ar Skanstes un Grostonas ielas apkaimē esošās zemes iznomātājiem SIA Multihalle, dome sāks līguma slēgšanas procedūru ar Merks par halles būvniecību Lucavsalā. Acīmredzot G. Bojārs bija piemirsis, ka šonedēļ atradīsies vizītē Ķīnā, no kurienes dosies uz ASV pilsētu Dalasu, kur uzturēsies līdz 30. aprīlim.
	G. Bojāra prombūtnes laikā mēra pienākumus pildīs viņa vietnieks Sergejs Dolgopolovs, kurš savukārt nedēļu pavadījis ārpus Rīgas. S. Dolgopolovs Neatkarīgajai apliecināja, ka šodien paredzējis tikties ar A. Ameriku (arī viņš Latvijā atgriezās tikai vakar, savukārt Pilsētas attīstības departamenta direktors Vilnis Štrams ir Ķīnā), lai pārrunātu ar halles būvniecību saistītās novitātes un definētu konkrētāku nostāju.
	Līdz šim bija palikuši divi pretendenti halles būvniecībai - Merks un būvuzņēmēju apvienība Latvijas Būvnieku stratēģiskā partnerība, kurā ietilpst SIA Kalnozols celtniecība, SIA Latvijas energoceltnieks, a/s RBS-Skals, SIA Re & Re un SIA Skonto būve. Par loģiskāko celtniecības vietu minēta Skanstes iela, bet par šī projekta realizācijas risinājumu - Multihalles atkāpšanās, saņemot kompensāciju par veiktajiem ieguldījumiem.
	Šīs kompānijas pārstāvji vakar informēja, ka esot atsāktas "pārrunas ar potenciālajiem investoriem un būvniecības kompānijām, kas iesniegušas priekšlikumus daudzfunkcionālās halles projekta realizācijai". Multihalles mediju attiecību koordinatore Vija Kasakovska teica, ka pārrunas bez jau minētajiem notiek arī ar citiem investoriem. Iespējams, Multihalle varētu turpināt darboties šī projekta realizācijā. Tas ir "atkarīgs no pārrunām ar šiem investoriem", apliecināja kompānijas pārstāve. Pēc Neatkarīgās rīcībā esošās informācijas, mīklainie investori varētu būt kādi Turcijas uzņēmēji, kurus uzmeklējis Multihalles akcionārs Guntis Indriksons.
	Piecu Latvijas būvuzņēmēju vai arī citu investoru plāni celt halli Skanstes ielā var realizēties tikai tad, ja Multihalles vadība iesniedz domei vēstuli, ka atsakās no savām tiesībām realizēt šo projektu par labu citai kompānijai. 
	Kā Neatkarīgo informēja Merks rīkotājdirektors Ivars Geidāns, joprojām ir spēkā tās piedāvājums Multihallei par atkāpšanos izmaksāt 1,2 miljonus eiro. Atbilde uz to vakar nav sekojusi. Pēc telefoniskas sazināšanās ar Multihalles vadību noskaidrojies, ka tās nebūšot vēl kādu laiku, klāstīja I. Geidāns. Šodien Merks domē gatavojas iesniegt priekšlikumu par halles būvniecības priekšlikumu Lucavsalā, pievienojot bankas apliecinājumu par finansiālajām iespējām, pašas kompānijas redzējumu par celtniecības termiņiem un citus dokumentus. Tas gan nenozīmē, ka Merks atsakās no ieceres būvēt halli Skanstes ielā - minētais priekšlikums tiks iesniegts, "lai tas būtu uz galda", teica I. Geidāns.

Izglītība un zinātne
Ventspilī veidos Kurzemes akadēmiju
Latvijas Avīze  04/08/04     Starp Latvijas Zinātņu akadēmiju (LZA), Ventspils augstskolu, Ventspils pilsētas domi un Ventspils muzeju vakar parakstīta deklarācija par akadēmiskā centra jeb Kurzemes akadēmijas izveidi Ventspilī. 
	Ventspils zinātniskais centrs vienos akadēmiskos spēkus un attīstīs pētniecību. - Tas būs kā virtuāls centrs - organizācija, kas tuvinās akadēmiskos spēkus un kas pieteiks dažādus projektus reģiona attīstībai un reģiona vēstures izpētei. Apvienojoties būs vieglāk piesaistīt Eiropas naudu. Piemēram, LZA jau ir laba sadarbība ar Rietumlatvijas vēstures izpētes komisiju, kuras uzdevums ir uzrakstīt Kurzemes vēsturi, īpaši Kurzemes hercoga valsts vēsturi. Lai zinātniskos projektus izdotos realizēt, ir nepieciešami līdzekļi. LZA sadarboties ar Ventspili ieinteresēta arī tai ziņā, ka Ventspils tuvumā atrodas Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs, - stāstīja Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidents akadēmiķis Jānis Stradiņš.
	Centra darbības galvenie mērķi ir pētnieciskās darbības veicināšana Kurzemes reģionā, Kurzemes attīstība, zinātnes popularizēšana, augstākās izglītības veicināšana, starptautiskās sadarbības veidošana ar kaimiņvalstīm un Eiropas starptautisko fondu piesaiste pētniecībai, klāstīja Ventspils domes izpilddirektora vietnieks Aldis Ābele.
	Pētniecības jomas paredzētas visdažādākās - zaļā tūrisma problēmu izpēte, vietējo mežu, Baltijas jūras un vides pētījumi un daudzi citi.
	Par Kurzemes akadēmijas struktūru paredzēts lemt rudenī, kad būs LZA izbraukuma sēde. Līdz tam laikam jau būs skaidri galvenie projekti un partneri. Plānots, ka Ventspils zinātniskā centra vadītājs būs Ventspils augstskolas asociētais profesors Juris Žagars. Centrā darbosies Ventspils augstskolas un citu Ventspilī dzīvojošo akadēmisko aprindu pārstāvji.
	Kurzemes akadēmijas izveide ir pirmais solis. Tālāk ir domāts veidot Ventspilī tehnoloģisku parku jaunu tehnoloģiju attīstībai, sevišķi informācijas tehnoloģijās.
	Nākamais projekts ar LZA līdzdalību tiks realizēts Daugavpilī, sadarbība paredzēta ar Latgales institūtu. 
Pliners slēpjas aiz prezidentes
Latvijas Avīze  04/08/04     Saeima noraidīja un nenodeva izskatīšanai Izglītības, zinātnes un kultūras komisijai apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" ("PCTVL") Saeimas frakcijas sagatavotos grozījumus Izglītības likumā.
	"PCTVL" Saeimas frakcijas deputāti, iesniedzot grozījumus Izglītības likumā, savu galveno mērķi - izglītības reformu mazākumtautību skolās atcelt līdz 2007. gadam - bija iekļāvuši tikai kā ceturto punktu. "PCTVL" Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Jakovs Pliners piekšplānā kā aizsegu galvenajam triecienam izvirzīja Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu un viņas šā gada 10. februārī nosūtīto vēstuli Ministru prezidentam un Saeimas priekšsēdētājai. Šajā vēstulē prezidente pievērsa uzmanību "atsevišķām Izglītības likuma normām, kas ir labojamas iespējami ātrā laikā" un pie kurām cītīgi strādāja gan eksministrs Kārlis Šadurskis, bet pašreizējais izglītības un zinātnes ministrs Andrejs Radzevičs solīja iesākto turpināt. Jautājums ir par privāto izglītības iestāžu finansēšanu no valsts budžeta. 
	Valsts prezidente norāda, ka "Izglītības likuma 59. panta 2. daļa ir netaisnīga un nepamatota pret tām privātām izglītības iestādēm, kurās izglītības programmas tiek īstenotas mazākumtautību valodā. Lai gan Izglītības likuma 9. pants nosaka privāto izglītības iestāžu tiesības nodrošināt izglītības ieguvi citā valodā, šā likuma 59. panta 2. daļa paredz, ka valsts un pašvaldības piedalās tikai to privāto izglītības iestāžu finansēšanā, kurās akreditētās pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības programmas tiek īstenotas valsts valodā. Tas diskriminē privātās izglītības iestādes un pārkāpj principu, saskaņā ar kuru valsts un pašvaldību finansējuma daļa seko līdzi skolēnam, lai kur viņš arī mācītos". Vairākums Saeimas deputātu zina, ka Izglītības un zinātnes ministrija šo prezidentes aizrādījumu ņēmusi vērā un jautājumu risina, bet Plinera kungs, sākot savu uzstāšanos gandrīz vai prezidentes vārdā, droši vien ļoti cerēja, ka deputāti tomēr nobalsos par Izglītības likuma grozījumu nodošanu komisijai. Galvenais tajos ir nevis privāto izglītības iestāžu problēma, bet gan izglītības reformas atlikšana līdz 2007. gadam, lai pēc tam to atceltu uz visiem laikiem. 
	Šo jautājumu Pliners centās virzīt piesardzīgi aiz privātajām izglītības iestādēm un prezidentes vārda, tādējādi naivi cenzdamies apvest ap stūri daļu deputātu. Bet neizdevās, jo Plinera centienus nekavējoties atmaskoja "TB"/LNNK Saeimas frakcijas deputāts Pēteris Tabūns, teikdams, ka te nu skaidri redzams, ka Pliners ar komandu gaida, lai viņam samaksā par "PCTVL" atbalstu Induļa Emša valdībai. 
	- Ja piekāpsimies vienreiz, mums liks piekāpties vēl un vēl. Krievi grib mums diktēt savus noteikumus, sak, lai latvieši klausās un pakļaujas. Nekas nesanāks, Plinera kungs, - teica P. Tabūns. 
	Bet Pliners centās Tabūnu pārkliegt, norādot, ka "mazākumtautību skolas reformai nav gatavas ne pedagoģiski, ne psiholoģiski, ne lingvistiski, ne arī fizioloģiski".
RD pārstāvis iesaka mīkstināt Izglītības likumu 
Diena  04/09/04     Atsevišķām mazākumtautību vidusskolām varētu atļaut latviski no 1.septembra mācīt nevis Izglītības likumā noteiktos 60%, bet, piemēram, 56 vai 58%. Šādu priekšlikumu ierosina Rīgas domes (RD) izglītības, jaunatnes lietu un sporta komitejas priekšsēdis Guntars Jirgensons (LSDSP), jo viņam zināmas vairākas skolas, kuras kvalitatīvi izpildīt likuma normu šogad vēl nevarot. Izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs (LPP) norāda, ka šāds solis prasa likuma grozījumus, kuru nebūs. Par plānu, kā rīkoties skolām, kuras nav gatavas, ministrija lems maijā, kad tās būs apzinātas.
	G.Jirgensons iesaka Izglītības likumā veikt grozījumus, kas skolām ļautu valodas lietojuma proporcijā - 60% latviski, 40% dzimtajā valodā - variēt piecu procentu robežās: "Atkristu runas par reformu, jo tad tādas faktiski nebūtu." Viņaprāt, tas varētu izbeigt arī krievu skolu aizstāvju pretestības akcijas. "Par procentiem, vienalga, cik likumā būs ierakstīts, mēs nepiekāpsimies nekad, nekādā gadījumā. Mācībām jānotiek dzimtajā valodā," - tā savukārt štāba līderis Jurijs Petropavlovskis.
	"58% parasti sanāk, ja dzimtajā valodā skolas grib atstāt eksaktos priekšmetus, jo nevar tajos nodrošināt kvalitāti," sacīja J.Radzeviča padomnieks Edgars Vaikulis. Izglītības un zinātnes ministrijā izskatīti vairāki varianti, kā palīdzēt tā dēvētajām negatavajām skolām tomēr nodrošināt nepieciešamos vismaz 60% mācību latviski, nevis atkāpties no likuma prasībām. Tā kā katrā gadījumā tas būs individuāls lēmums, tad pagaidām plašāk apspriests netiek.
	RD izglītības, jaunatnes un sporta departamenta speciāliste Modra Jansone izdalīja vairākas skolu grupas, kurās varētu rasties problēmas ar likuma precīzu izpildi: skolas, kuras reāli, visticamāk, var izpildīt, bet tam pretojas vecāki un/vai skolas administrācija, atsevišķas vakarskolas, neklātienes programmu vidusskolas. 
Izglītības reformas pretinieku protesti 
mazina iespējas mainīt likumu
LETA  04/09/04    Jo asāk izvēršas protesti pret izglītības reformu, jo mazākas izredzes, ka Saeima Izglītības likumā varētu veikt kādas izmaiņas, šādu viedokli šodien Latvijas Televīzijai pauda Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	"Ja tie vecāki, kas iziet ielās, domā, ka viņi palielina izredzes kaut ko mainīt, tad viņiem jāsaprot, ka ar šāda veida rīcību viņi savā ziņā piespiež Saeimas deputātus nepaļauties spiedienam un palikt pie sava," sacīja prezidente. 
	"Dialoga situācijā varbūt būtu bijis iespējams kaut ko pārrunāt, lai gan es ļoti šaubos, jo šis jautājums ir pietiekami ilgi debatēts," sacīja Valsts prezidente. 
	Prezidente atgādināja, ka izglītības reformas sagatavošanai veltīti daudzi gadi un debates par to nesākās "vakar vai aizvakar". 
	Debašu gaitā ir panākta vienošanās un zināms kompromiss. "Tagad ar to vajadzētu sadzīvot un mēģināt rast praktiskus risinājumus, kā šo jauno Izglītības likuma variantu īstenot dzīvē visizdevīgākā veidā visiem," uzskata prezidente. 
	Jau ziņots, ka 15.aprīlī un 16.aprīlī krievu skolu aizstāvības štābs plāno rīkot kārtējo protesta akciju pret izglītības reformu, kuras laikā mazākumtautību skolēni ir aicināti neapmeklēt skolu. 16.aprīlī protestētāji iecerējuši rīkot plašāku sapulci pie Kongresa nama, kas būtu veltīta krievu kultūras un identitātes jautājumiem. Savukārt Rīgas pilsētas izpilddirektors Māris Tralmaks (LSDSP) ir atteicis saskaņojumu organizācijas "Krievu sabiedrība Latvijā" pārstāvja Eduarda Gončarova lūgumam ļaut pie Kongresu nama rīkot sapulci. Atsevišķi protestētāju aktīvisti ir norādījuši, ka akcija varētu notikt arī bez pašvaldības saskaņojuma. 
Aicina atturēt bērnus 
no piedalīšanās masu akcijās
NRA  04/13/04    Izglītības ministrs Juris Radzevičs, tiekoties ar Latvijas Krievu mācībvalodas skolu atbalsta asociāciju (LAŠOR), izteicis gatavību izvērtēt LAŠOR iesniegtos priekšlikumus, kā arī veicināt skolotāju sagatavotību priekšmetu pasniegšanai latviešu valodā, nodrošināt klases dalīšanu latviešu valodas stundās mazākās grupās pilnvērtīgākai valodas apguvei vai palielināt latviešu valodas stundu skaitu, palielinot kopējo mācību slodzi. 
	"Ir iesniegti priekšlikumi, ko nepieciešams darīt, lai uzlabotu latviešu valodas apmācības un izglītības kvalitāti mazākumtautību skolās. Vairāki no tiem nemaz nav saistīti ar Izglītības likuma izmaiņām, esmu gatavs par tiem diskutēt," pēc tikšanās norādījis J. Radzevičs. Ministrs piebilda, ka par tādiem ierosinājumiem kā mācību slodzes palielināšana būtu vēl jākonsultējas ar skolotājiem, skolēniem un bērnu vecākiem, Neatkarīgo informēja ministra padomnieks Edgars Vaikulis. Ministrs aicinājis vecākus atturēt savas atvases no piedalīšanās stihiskās, neorganizētās akcijās, kurās neviens nespēj uzņemties atbildību garantēt bērnu drošību un veselību.
Pedagogu algu arī turpmāk dalīs pēc stāža 
Diena  04/13/04    No 1.septembra pedagogiem ar profesionālo augstāko izglītību par 25 latiem palielināsies darba alga, turklāt saglabājot to diferencēšanu pēc nostrādātajiem gadiem, kā tas bija līdz šim. To paredz Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) nule izstrādātie priekšlikumi, lai pildītu Izglītības likuma prasību visiem pedagogiem jaunajā mācību gadā maksāt ne mazāk par divām minimālajām mēnešalgām - 160 latiem. Lai plānu realizētu, no valsts budžeta papildus nepieciešami desmit miljoni latu, tāpēc jaunais plāns jāsaskaņo ar Finanšu ministriju un jāakceptē valdībā.
	Pedagogam ar profesionālo augstāko izglītību, kādai no 1.septembra jābūt visiem skolotājiem, un vismaz desmit gadu darba stāžu alga par vienu likmi palielināsies no 145 latiem mēnesī līdz 170 latiem. Starpība samaksai starp pedagogu ar darba stāžu līdz pieciem gadiem un stāžu virs desmit gadiem tāpat kā līdz šim būs desmit latu. "Visiem noteikt vienādus 160 latus ir pilnīgi neloģiski," uzskata IZM Izglītības politikas departamenta direktora vietnieks Mareks Gruškevics. Ja visiem noteiktu vienādi 160 latu lielu algu, iespējams, kopumā varētu ieekonomēt līdz 5 miljoniem latu, lēš M.Gruškevics. Vismaz divas minimālās mēnešalgas nesaņems pedagogi, kuri augstāko izglītību vēl tikai iegūst.
	Algu novienādošanu jau iepriekš kritizēja Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) priekšsēde Astrīda Harbacēviča.
	LIZDA par IZM jauno algu sadalījumu spriedīs otrdien.
	Līdz ar pedagogiem darba algu plānots palielināt arī direktoriem, ko ļauj viņu atestācijām domāto līdzekļu ekonomija, direktoru vietniekiem un augstskolu mācībspēkiem. Ja līdz šim direktoram ar 1201 līdz 1400 audzēkņu lielu skolu minimālā alga mēnesī bija 280 latu, tad pēc 1.septembra - 316 lati. Valsts profesora algu augstskolā paredzēts palielināt no 420 latiem līdz 504.
	Pašreiz IZM budžetā šim mērķim ir tikai 2,5 miljoni latu no nepieciešamajiem 12,5 miljoniem gada pēdējiem četriem mēnešiem. Nākamgad šim mērķim papildus būs nepieciešami 35,2 miljoni latu, bet, ja no 1.janvāri tiks par desmit latiem palielināta minimālā alga, - vēl 29 miljoni, kā Diena jau rakstīja. 
	Iepriekšējais izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis (JL) pedagogu algu sasaisti ar minimālo algu uzskata par neracionālu un bija plānojis pedagogus pakāpeniski sadalīt piecās kategorijās, kur noteicošais būtu nevis stāžs, bet darba kvalitāte. Augstākajai kategorijai bija plānota vismaz 300 latu liela alga.
Algas pedagogiem (Ls) 	            līdz šim;    pēc 1.sept.
•	ar darba stāžu mazāku par 5 gadiem    135;      160
•	ar darba stāžu no 5 līdz 10 gadiem       139;      164
•	ar darba stāžu lielāku par 10 gadiem    145;      170
	Dati: Izglītības un zinātnes ministrija
Zinātņu akadēmijā 
vadības maiņa un jauni spēles noteikumi
NRA  04/14/04    Rīt Latvijas Zinātņu akadēmijā (LZA) gaidāma pavasara pilnsapulce, kurā saskaņā ar statūtiem no sava amata, beidzoties prezidentūras termiņam, atkāpsies LZA prezidents akadēmiķis Jānis Stradiņš. Viņa iesāktos darbus prezidenta amatā turpinās LZA līdzšinējais viceprezidents akadēmiķis Juris Ekmanis.
	Akadēmiķis Jānis Stradiņš par LZA prezidentu tika ievēlēts 1998. gadā un, beidzoties pirmajam prezidentūras termiņam, 2001. gadā šajā amatā tika ievēlēts atkārtoti. Rīt savā ievadrunā LZA pavasara pilnsapulcē akadēmiķis atskatīsies uz padarīto un vēlēs veiksmi jaunajam prezidentam, bet jau šodien viņš Neatkarīgajai atgādina, ka aizvadītais darba gads LZA bijis zīmīgs ar to, ka šajā laikā aktivizējās zinātnieku dialogs ar valdību un Saeimu, no Izglītības un zinātnes ministrijas loka tas iegājis plašākos ūdeņos. Jau pērn daudzsološas bijušas sarunas ar Einaru Repši, un akadēmiķim ir gandarījums, ka vēl pirms jaunās valdības izveidošanas LZA apmeklēja nākamais Ministru prezidents bioloģijas doktors I. Emsis, kurš pats nācis no zinātnieku vides. 
	"Notika konstruktīva saruna par zinātnes samilzušajām problēmām, un jāatzīst, ka jaunās valdības deklarācijā iekļauts tik daudz solījumu augstākajai izglītībai un zinātnei - tas saskan ar zinātnieku izteikto viedokli -, kā vēl nekad agrāk nevienas iepriekšējās valdības deklarācijā," gandarīts ir J. Stradiņš. Viņš atklāj, ka valsts finansētajās augstskolās paredzēts palielināt dabaszinātņu un tehnisko zinātņu programmu studentu skaitu līdz 25% kopskaita; dubultot maģistrantu un doktorantu skaitu dabaszinātņu un tehnisko zinātņu programmās; modernizēt (ar 2005. gadu) zinātnisko pētījumu finansēšanas principus, pārskatot fundamentālo pētījumu grantu piešķiršanas proporcijas starp nozarēm, izceļot prioritāros virzienus; izstrādāt un īstenot rīcības plānu, lai līdz 2010. gadam sasniegtu ES mērķiem atbilstošu zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju attīstības finansējumu 1% IKP no valsts budžeta, jau 2005. gadā paredzot pieaugumu vismaz par 0,1%, kā arī veicināt pasākumus privātā kapitāla un nevalsts investīciju piesaistei izglītībā un pētniecībā, lai 2010. gadā tas sasniegtu 2% no IKP. 
	J. Stradiņš uzsver: valdības solījumu reāla īstenošana nozīmētu papildus zinātnei asignēt vismaz 5 miljonus latu gadā, no 2007. gada - pat 6-8 miljonus latu arvien pieaugošā proporcijā. Reāli tam vajadzētu nozīmēt zinātnei atvēlētā valsts budžeta aptuvenu divkāršojumu jau nākamgad. 
	"Negribētos, lai sabiedrības atziņā iesakņotos doma, ka Latvija itin labi var iztikt bez savas zinātnes, jo iekšzemes kopprodukta palielināšanās Latvijā sekmīgi rit bez zinātnes līdzdalības," teic J. Stradiņš.
	Rīt, atstājot LZA prezidenta amatu, akadēmiķis nesniegs savas atziņas par pašas Zinātņu akadēmijas paveikto un nepaveikto aizvadītajos sešos gados, jo nejūtas aicināts sacīt rezignētu un elēģisku atvadu runu. Pārlasot savas 1998. gada programmatiskajā runā iezīmētās ieceres, viņš redz, ka daudz kas palicis nepaveikts vai nepabeigts, taču daudzi pozitīvi soļi Latvijas zinātnes saglabāšanai, zinātnieku konsolidēšanai un iedrošināšanai, zinātnes un akadēmijas prestiža veicināšanai un Latvijas progresam kopējiem spēkiem ir sperti. Bijušas daudzas pozitīvas LZA iniciatīvas un akcijas, kas guvušas atzinību sabiedrībā.
	Brīdi pirms stāšanās jaunajā amatā, LZA viceprezidents akadēmiķis Juris Ekmanis Neatkarīgajai pauž savas pozitīvās emocijas: "Palikušas tikai 15 dienas, kad ieiesim ES. Zinātne šo dienu gaida ar nepacietību, jo ir ļoti liela cerība, ka šajā jomā daudz kas varētu pozitīvi mainīties - zinātnei pavērsies jaunas un ļoti nopietnas sadarbības iespējas."
	J. Ekmanis atklāj, ka pats galvenais, par ko zinātnieki visvairāk priecājas, ir tas, ka stājas spēkā ES lēmums, kas katrā ES valstī zinātnei paredz vismaz 3% no IKP. Un valstij un valdībai tas jāstimulē. Tas, ka Latvijas zinātne vistuvākajā laikā sagaidīs savu renesansi, zinātniekiem rada ļoti pacilātu izjūtu. Patlaban noticis tas, uz ko visus šos gadus viņi cerēja. "Līdz šim Zinātņu akadēmija cīnījās, lai zinātne Latvijā vispār izdzīvotu. Paldies Dievam, savu uzdevumu tiktāl esam izpildījuši, un nu jau ir runa, kā tā tālāk attīstīsies. Tāpēc emocijas šodien ir tikai pozitīvas," piebilst J. Ekmanis, neslēpjot, ka prezidenta amats viņam uzliks arī zināmas rūpes - nopietni pētīt spēles jeb saimniekošanas noteikumus, ko diktē jaunā situācija.
	J. Stradiņš ir pārliecināts, ka LZA vadība tiek nodota drošās rokās un ka tās pirmais "eiroprezidents" ar savu komandu atradīs īsto veidu, kā LZA joprojām darīt noderīgu jaunajai Latvijai. "Zinātņu akadēmija nav tikai institūcija, tā ir arī misija, viens no mūsu valsts simboliem, intelektuālās gaisotnes uzturētāja," tā J. Stradiņš.

Kultūra
Ar karoti neviens neiebaros 
Diena  04/09/04    Olgas Žitluhinas dejas teātra un grupas Dzelzs vilks izrāde Kad pūcei aste ziedēs...
	Beidzoties Olgas Žitluhinas dejas teātra un rokgrupas Dzelzs vilks izrādei Kad pūcei aste ziedēs... Sapņu fabrikā, daļa prom nekur vēl neskrienošās publikas atzīst, ka mūzika bijusi lieliska un dejotāju kustības profesionāli augstā līmenī, tomēr rausta plecus un ir neizpratnē, kas tas viss bija un par ko? Cirkulē runas, ka vajadzēja iepriekš sagatavot un apmeklētājiem izdalīt materiālus, kur pa punktiem sarakstīts, ko nozīmē katra dejotāju un mūziķu izspēlētā epizode. Daļēji var piekrist - tas liecinātu par pretimnākšanu skatītājam, bet šāda izrādes vieglākas sagremojamības ideja horeogrāfei un režisorei Olgai Žitluhinai nelikās saistoša, tāpēc šoreiz nav uztverama kā garām palaista. Jautāta, par ko īsti ir izrāde, Olga atbild, ka tas nav stāsts par kaut ko konkrētu, bet kustību spēles par tēmu "padoties vai nesamierināties", kur katram skatītājam jāļaujas redzētā izraisītām asociācijām. Bet mūsdienu steidzīgais cilvēks ir tik ļoti pieradis, ka viņam viss vienmēr tiek pateikts priekšā, un liedz sev brīnišķo iespēju ļauties redzētā un dzirdētā izraisītam fantāziju lidojumam (pat pēc jokiem parasti tiek piekarināts paskaidrojošais vārdiņš "joks").
	Kad pūcei aste ziedēs... sākuma ainā Dzelzs vilka līderis un izrādes mūzikas autors Juris Kaukulis, nolicis ģitāru malā un uztaisījis bezjūtīga monstra grimasi, ar lipīgu lenti apstrādā dejotājus, satinot vienam kāju kopā ar roku, otram abas kājas, trešam vēl kaut ko, laupīdams katram no viņiem kādu no dabīgajām kustībām. Tomēr visi veic savas funkcijas, kas šai epizodē ir regulārs dārza darbu cikls, aizstājot neiespējamās kustības ar citām, kas sasietā stāvoklī tomēr ir pa spēkam. Tas ir dzīvības saglabāšanas instinkts, kas liek jebkurai dzīvai radībai aizstāt sev laupītās spējas ar citām. Tāpat, dzīvības saglabāšanas instinktu dzīts, jebkurš meklē otru, lai ar viņu, ja tas izrādīsies pretējā dzimuma pārstāvis, kopā radītu pēcnācējus. Kādam varbūt rastos citas asociācijas? Tāpēc arī, lai ievestu skatītāju savā pasaulē un liktu norobežoties no pavasara temperatūras svārstībām vai sastrēgumiem uz ielas, jau pirms izrādes mūziķi uz skatuves skaņo instrumentus, bet dejotāji apstaigā apmeklētājus un iezīmē viņus ar zilu vijolīšu pušķiem vai pielipina pie apģērba gabalu pelēkas līmlentes. Tās pašas, ar kuru pēc mirkļa Kaukulis apstrādās dejotājus, un arī skatītāji ar šādu uzlipinātu līmlentes gabalu taču jūtas citādi nekā parasti. Atkal jaunas asociācijas - katram savas un citādas, ko ar karoti mutē neviens neieliks, jo katram ir sava informācijas bagāža, ar ko operēt, un visiem viena un tā pati karote nemaz nederētu.
	Zīmīga ir grupas Dzelzs vilks izvēle šīs izrādes muzikālā pavadījuma veidošanai, jo tieši viņu mūzikā, precīzāk, tās tekstos (tie šoreiz neskan, lai ļautu runāt deju kustībām), viss grozās ap pirmatnējiem instinktiem - vēl nemanāmiem un apslāpētiem, neapmierinātiem un pārsātinātiem, baudāmas un mokošas sajūtas izraisošiem. Eksperimenta veidā nevis dejas veidotas pie gatavas mūzikas, bet otrādi - mūzika tiek pieskaņota dejām. Varbūt šī neierastā kārtība likusi Dzelzs vilkam pārvērsties radošā ūdenskritumā - tikai daži no izrādes sagatavošanas posmā tapušajiem skaņdarbiem skan izrādē. Pārējie paliek rezervē. Nākamajam albumam vai varbūt nākamajai izrādei? 
Repšes gleznām atrodas pircēji
LETA  04/10/04     Bijušā Ministru prezidenta Einara Repšes gleznu cena svārstās no 400 līdz 2100 latiem. Karostas laicīgās mākslas galerijas "K. Māksla?" izstādes kuratore Aija Druvaskalne-Urdze sacīja, ka izstādes apmeklētājiem ir liela interese par Repšes darbiem, vairāki izteikuši vēlmi tos iegādāties, tāpēc noteikta šo darbu aptuvenā cena. Visdārgākais ir triptihs, kas maksā 2100 latu. Tas, kuras Repšes studijas tiks pārdotas un nonāks privātkolekcijās, būs zināms izstādes beigās. Liepājā, galerijā "K. Māksla?", līdz 18. aprīlim apskatāma Repšes un mākslinieces Aijas Zariņas darbu dubultizstāde.
Izskaņas seanss Rakstniekam tuvplānā
NRA  04/14/04    14. aprīlī pulksten 14.30 kinoteātra Rīga jaunajā zālē dokumentālā cikla Rakstnieks tuvplānā šīs sezonas izskaņas seanss - filma Pasaules Nepasaule par izcilākajiem latviešu dzejniekiem Ņujorkā. Filmas autori - Nora Ikstena, Ināra Kolmane un Uldis Jancis - sešās īsās novelēs apkopojuši vēstījumu par trimdas latviešu dzejnieku spēju savienot pasaules kultūras ietekmi ar savu etnisko identitāti. Rita Gāle, Aina Kraujiete, Jānis Krēsliņš, Roberts Mūks, Gunars Saliņš un Dzintars Sodums - šie cilvēki piepilda sevi, saglabājot uzticību latviešu valodai un savam radošajam garam. Pasaulē, kas mainījusies uz neatgriešanos, sešiem dzejniekiem joprojām ir savas nepasaulīgās mājas, kuru sākums meklējams 50.-60. gadu Ņujorkas emigrantu Elles ķēķa rajonā. Pirms vairāk nekā pusgadsimta trimdā aizgājušajiem latviešu valoda bija sava pasaule nepasaulē. Ievadvārdus pirms seansa teiks teātra zinātniece un literāte Ieva Zole. 
Citas ziņas
Latvijas mežos mīt 38 tūkstoši zaķu 
BNS  04/09/04    Latvijas mežos pērn mituši vairāk nekā 38 tūkstoši garaušu, krietni labāk bijuši pārstāvēti pelēkie zaķi, aģentūra BNS uzzināja Valsts meža dienestā. Zaķu skaits Latvijas mežos gada laikā nav īpaši mainījies - mežos pērn mituši 13 900 balto un 24 300 pelēko zaķu. 
	Garauši ir vieni no Latvijas mežos visbiežāk sastopamajiem dzīvniekiem. Visvairāk mežos ir stirnu - 95 100, daudz arī bebru (55 000), vāveru (33 000), mežacūku (37 400), lapsu (30 000), staltbriežu (24 600), meža caunu (22 900) un Amerikas ūdeļu (19 100). 
Vairāk nekā puse iedzīvotāju ir laimīgi
LETA  04/13/04     Vairāk nekā puse jeb 55% Latvijas iedzīvotāju kopumā jūtas laimīgi, liecina sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS šā gada janvārī veiktā aptauja. 
	Uz aptaujas jautājumu: "Vai kopumā Jūs jūtaties laimīgs?" ar stingru "jā" atbildējuši 13,7% aptaujāto, 41,6% atbildējuši - "drīzāk jā", par nelaimīgiem sevi atzinuši 6,7% aptaujāto, par drīzāk nelaimīgiem - 25,3%, bet 12,6% aptaujāto nav varējuši sniegt noteiktu atbildi. 
	Aptaujas datu salīdzinājums liecina, ka ir kļuvis mazāk to iedzīvotāju, kuri norādījuši, ka kopumā jūtas nelaimīgi: 2001.gadā tādu bija 38%, 2003.gadā - 34%, savukārt 2004.gadā - 32% aptaujāto. 
	Aplūkojot datus dažādās sociāldemogrāfiskajās grupās, redzams, ka atbildes būtiski atšķiras atkarībā no iedzīvotāju vecuma. Grupā no 18 līdz 24 gadiem par laimīgiem sevi atzina 84% aptaujāto, savukārt no iedzīvotājiem, kuri ir vecāki par 55 gadiem, šādu atbildi sniedza tikai 38% respondentu. 
	Arī aptaujas dalībnieki ar augstākiem ienākumiem biežāk uzsvēruši, ka kopumā jūtas laimīgi. No aptaujātajiem ar zemiem ienākumiem, kuru mēneša vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli nepārsniedz Ls 42, sevi par laimīgiem atzina 45% aptaujāto, bet no iedzīvotājiem, kuru mēneša vidējie ienākumi uz vienu ģimenes locekli pārsniedz Ls 127, par laimīgiem sevi atzina 78% aptaujāto. 
	Aptauja tika veikta laikā no šā gada 15. līdz 23.janvārim, veicot tiešās intervijas respondentu dzīvesvietās. Aptaujāti tika 1029 respondenti vecumā no 18 līdz 74 gadiem visā Latvijā.