K a s   j a u n s	
Nr. 342:   2004.g. 1.-7.aprīlis	
L a t v i j ā ?	

Lietuvā
Seims atlaiž prezidentu Rolandu Paksu
LETA/ELTA  04/06/04    Lietuvas Seims otrdien atlaida Lietuvas prezidentu Rolandu Paksu, atzīstot viņu par vainīgu Konstitūcijas un prezidenta zvēresta pārkāpšanā. Balsojumā piedalījās 116 deputāti - nebalsoja Liberāldemokrātu partija, paziņojot, ka prezidenta impīčmenta procedūra bijusi nedemokrātiska un pārāk sasteigta un tās laikā aizmirsti taisnīgas valsts principi un demokrātiskās vērtības.
	Deputātiem bija jābalso par katru no apsūdzībām atsevišķi. 
	Pirmkārt, Pakss tiek apsūdzēts, ka par viņam sniegto finansiālo un cita veida atbalstu uzņēmies saistības pret uzņēmēju Juriju Borisovu un nelikumīgi piešķīris viņam Lietuvas pilsonību. 
	Otrkārt, viņš apzināti ļāvis Borisovam noprast, ka tiesībsargāšanas institūcijas veic pret viņu izmeklēšanu un noklausās viņa telefona sarunas. 
	Treškārt, cenšoties īstenot viņam tuvu privātpersonu mantiskās intereses, prezidents izmantojis savu statusu, lai dotu pretlikumīgus norādījumus savam padomniekam Visvaldam Račkauskam ar tiesībsargāšanas institūciju starpniecību mēģināt ietekmēt akciju sabiedrības "Žemaitijos keliai" vadību un akcionārus, lai kompānijas akcijas tiktu atdotas Paksam tuvām personām. 
	Visas šīs apsūdzības Konstitucionālā tiesa kvalificēja kā rupjus konstitūcijas un prezidenta amata zvēresta pārkāpumus. Katrā apsūdzības punktā norādīts, ka šā pārkāpuma dēļ prezidentu var atstādināt no amata. 
	Pats Pakss ir atvainojies Lietuvas tautai par pieļautajām kļūdām, tomēr neatzina savu vainu. 
Latvija Eiropā un pasaulē
Rīgas pils tornī paceļ NATO karogu
BNS  04/02/04     NATO un Latvijas himnu pavadījumā Rīgas pils tornī piektdien par godu Latvijas uzņemšanai aliansē svinīgi pacēla NATO karogs. Ceremonijā piedalījās valsts augstākās amatpersonas, militārpersonas un ārvalstu diplomāti. 
	Karoga pacelšanu pie prezidentes pils vēroja daži simti rīdzinieku, bariņš interesentu pulcējās arī uz Vanšu tilta. 
Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga ceremonijā uzsvēra, ka Rīgas pils tornī paceltā NATO karoga "baltais aplis simbolizē vienotību un sadarbību, bet kompass - mērķtiecību un stabilitāti, un mieru". 
	Prezidente sacīja, ka Rietumeiropas valstis un Ziemeļamerika kopš alianses izveidošanas 1949.gadā "baudījušas ilgāko miera periodu Eiropas vēsturē". Paceļot NATO karogu Rīgas pils tornī un pievienojoties aliansei, "Latvija pievienojas drošības areālam, jo Latvijas teritorija kļūst daļa no NATO drošības teritorijas". 
	Vīķe-Freiberga teica, ka Latvija kopā ar citām NATO valstīm turpmāk "stāvēs par mieru un drošību savā teritorijā un arī citur, kur NATO nolems". Viņa apliecināja, ka līdz ar pievienošanos NATO Latvija baudīs drošības garantijas un arī sniegs savu ieguldījumu alianses vērtību stiprināšanā. 
	"Lai Dievs palīdz un dod spēku pildīt pienākumu mūsu un sabiedroto drošībai. Dievs, svētī Latviju," uzrunas noslēgumā sacīja prezidente. 
	Pēc karoga pacelšanas ceremonijas prezidente aprunājās ar iedzīvotājiem un karavīriem. Klātesošie prezidenti sveica ar aplausiem un izteica novēlējumus Latvijas nākotnei. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris pavēstīja, ka Latvijas uzņemšana NATO ir kā apbalvojums tiem, kas cīnījās par Latvijas neatkarību "un cauri sarkanbrūnajiem posmiem iznesa cerību mūsu valsts neatkarībai". 
	Savukārt NATO galvenajā mītnē Briselē piektdien svinīgi pacelti Latvijas un pārējo sešu jauno alianses dalībvalstu karogi. 
	Ārlietu ministrs Rihards Pīks piektdien Briselē arī piedalās NATO dalībvalstu ārlietu ministru neformālajā sanāksmē. 
	Rīgā un visā Latvijā piektdien notiek dažādi svinīgi pasākumi par godu valsts uzņemšanai NATO. Tiks sasaukta svinīgā Saeimas sēde, Valsts prezidente Vīķe-Freiberga piektdienas vakarā rīkos dineju par godu Latvijas dalībai NATO. 
	Pēc Ziemeļatlantijas līguma ratifikācijas dokumentu iesniegšanas ASV Valsts departamentā Latvija, Lietuva, Igaunija, Slovākija, Slovēnija, Rumānija un Bulgārija 29.martā kļuva par pilntiesīgām NATO dalībvalstīm. 
Rīdzinieki nesagaida 
NATO iznīcinātāju parauglidojumu 
TVNET/BNS   04/02/04     Šodien pusdienlaikā uz Rīgas tiltiem un 11.Novembra krastmalā bija sapulcējušies simtiem cilvēku, vēršot skatus debesīs, lai vērotu NATO iznīcinātāju parauglidojumu, kuru, visticamāk, nesagaidīs. Tā kā NATO institūcijas nav devušas attiecīgu atļauju, pēdējā brīdī ir atcelti divu NATO iznīcinātāju F-16 parauglidojumi virs Rīgas un piedalīšanās piektdien plānotajā militārajā parādē Viļņā. 
	Aizsardzības ministrs Atis Slakteris apstiprināja, ka šādu informāciju ir saņēmis. Viņš norādīja, ka paraugdemonstrējumi nenotikšot tehnisku problēmu dēļ. 
	Arī Lietuvas Aizsardzības ministrija informēja, ka Zokņos dislocētās Beļģijas gaisa spēku lidmašīnas F-16 nepiedalīsies svinībās. 
	Zokņu lidlaukā kopš 29. marta dislocēti četri Beļģijas gaisa spēku iznīcinātāji F-16, kas patrulē Baltijas valstu gaisa telpā, jo Latvija, Lietuva un Igaunija pašas nespēj aizsargāt savu gaisa telpu. 
	Iznīcinātāju lidojumi virs Rīgas bija paredzēti plkst.12.35. 
Zviedrijā atmasko latviešu 
nelegālo strādnieku verdzināšanu
LETA  04/04/04     Zviedrijas televīzija "TV3" ir atmaskojusi latviešu un citu Baltijas valstu nelegālo strādnieku verdzināšanu, šodien raksta laikraksts "Diena". Laikraksts norāda, ka pašā Stokholmas centrā noenkurotā vecā laivā šaurībā izmitināti zviedru uzņēmēja Pēra Landīna nelegāli nolīgtie viesstrādnieki - galvenokārt latvieši. Viņi strādā 10-12 stundu dienā un saņem vidēji septīto daļu no algas, kas viņiem pienāktos. 
	"Strādnieki nevar atļauties pamest šo mitekli, un vienīgais, ko tie dara - daudz strādā, guļ, žūpo un mēģina samazināt brīvo laiku tā, lai neko, kas maksā naudu, negribētos," ceturtdienas vakarā Zviedrijas "TV3" pētnieciskās žurnālistikas raidījumā "Insider" saka latvietis Pēteris. 
	Kā raksta "Diena", zviedru žurnālists Roberts Ašbergs, gatavojot materiālus raidījumam par nelegālajiem strādniekiem no Baltijas, ar slēptajām kamerām četras nedēļas sekojis līdzi zviedru uzņēmēja Pēra Landīna un viņa "melnstrādnieku" darba dzīvei. Darbinieki tika nolīgti uz projekta izpildes laiku, bez darba devēja apdrošināšanas, ar šaubīgu darba līgumu un bez ikmēneša algas izmaksas garantijām. 
	"Man ir liela pieredze ar baltiešiem - daži ir labi, daži gan ir lēni. Parasti es nemaksāju par stundu, bet padarīto darbu, tas ir 6000-8000 zviedru kronu (ap 429-572 latu), ja rēķina par mēnesi. Zviedri ir stipri dārgi, tie grib vismaz 100 kronu (ap septiņiem latiem) stundā. Labāk ir izmantot baltiešus. Viņi ir apmierināti, jo es viņiem dodu naudu. Visiem ir labi, varbūt izņemot ieņēmumu dienestu, bet tas tāpat dabū pietiekami," slēptajā kamerā Landīns izteicies zviedru žurnālistam, kurš uzdevās par vienu no strādniekiem. 
	Landīns arī stāstīja, ka pasūtījumi tiek saņemti galvenokārt no privātpersonām, bet starp klientiem ir arī vēstniecības un "lielākas zivis", turklāt strādnieki tiekot nosūtīti arī darbos uz Skotiju, Itāliju un ASV. Viens no projektiem ir Stokholmas centrā noenkurotās laivas atjaunošana, kas vienlaikus ir arī mājvieta strādniekiem. Tie ir četri strādnieki, kas dzīvo neapsildāmā desmit kvadrātmetru platībā, ar primitīvu tualeti un bez siltā ūdens. 
	Pavisam Landīns nodarbinot vidēji 20-30 darbinieku. Noslēgtie darba līgumi tiek saplēsti pēc darba izpildes, lai neviens par to neuzzinātu. Atpakaļceļa prāmja biļete atmaksāta netika, jo darbs ilga piecus mēnešus. Taču Landīns par to maksājot, ja darbs ilgst trīs mēnešus, raksta "Diena". 
	"Darba apģērbu mums neiedeva. Nekāds līgums ar mums netika noslēgts. Arī darba apdrošināšanas nav. Man no Rīgas bija apdrošināšana, bet tā beidzās. Landīns izmaksāja mazāk nekā sākumā solīja, acīmredzot, lai paturētu kontroli par mums. Es sākumā tiku novērtēts par 8000 kronām (par 572 latiem) mēnesī, iedeva tikai 6000, turklāt tūkstoti atvilka par pārtiku, un es beigās saņēmu 5000 (357 latus). Kāpēc paliku? Ja esi sācis darbu, tad ir jāpabeidz. Atgriezties mājās bez naudas es negribēju," intervijā "Insider" teicis latviešu izcelsmes strādnieks Pēteris. 
	Pats Landīns par šā viena projekta īstenošanu nelegāli nopelnīja pusmiljonu Zviedrijas kronu (ap 36 000 latu). 
	"Mēs neesam policija, un mūsu mērķis nebija sodīt šo zviedru uzņēmēju, kas pārkāpj likumu, mūsu ziņā bija - skatieties, kā tiek izmantoti cilvēki. Slēptā kamera bija vienīgais veids, kā uzņēmēju atmaskot. Jūs taču redzējāt Landīna oficiālo komentāru beigās - viņš bija pilns melu! Man kā nodokļu maksātājam melnais darba tirgus Zviedrijā šķiet nepieņemama parādība," raidījuma veidotājs, žurnālists Ašbergs skaidrojis "Dienai". 
	Kā raksta "Diena", zviedru skatītāju reakcija redzama Zviedrijas televīzijas skatītāju aptaujas rezultātos. Uz jautājumu "Kā būtu jāsoda zviedru uzņēmēji, kas algo melno darbaspēku?" 43% atbildējuši, ka būtu jāpiemēro cietumsods, 29% uzskata, ka pietiek ar naudassodu, 28% domā, ka nekādi sodi nav vajadzīgi - to vajadzētu atļaut likumīgi. 
	Zviedrija joprojām nav noteikusi pārejas laika noteikumus brīvas darbaspēka kustības ierobežošanai ar jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Par to 28.aprīlī balstos Zviedrijas Riksdāgs, taču piektdien publiskotajā darba tirgus komisijas protokolā redzams, ka parlamenta vairākums - sešas no septiņām Riksdāga politiskajām partijām ir pret valdības priekšlikumu par pārejas laika noteikumiem. 
	Kā iepriekš atzinusi Zviedrijas migrācijas ministre Barbru Holmerga, ja Riksdāgs balsos pret, pārejas laiks jaunajām Eiropas Savienības valstīm netiks noteikts. 
Visvairāk balsu Eiroparlamenta 
vēlēšanās saņemtu 'Jaunais laiks'
BNS  04/05/04    Martā piektā daļa Latvijas vēlētāju Eiroparlamenta vēlēšanās balsotu par partiju "Jaunais laiks" (JL), savukārt Tautas partiju (TP), kā arī Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) atbalstītu apmēram desmitā daļa respondentu, liecina pētījumu centra SKDS veiktās aptauja. 
	Lielākā daļa aptaujāto vēl nebija izšķīrušies par ko balsot - 21,4% aptaujāto pagaidām nav izvēlējušies savu favorītu Eiroparlamenta vēlēšanām, bet 7,5% tajās nepiedalītos. Par JL martā balsotu 19,9% , par TP - 10, 9 %, bet par ZZS - 9,6% aptaujāto. 
	Kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) izpelnījusies 7,4% vēlētāju uzticību. Noteikto procentu barjeru pārvarētu arī apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK, par kuru savas balsis atdotu tieši 5% aptaujāto. 
	Tautas saskaņas partiju atbalsta 4,2%, partiju "Latvijas ceļš" - 4,0%, Latvijas Pirmo partiju - 3,5%, bet Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju - 3,3% vēlētāju. 
	Daudz mazāku atbalstu martā saņemtu Sociāldemokrātu savienība (1,2%) un partija "Latgales gaisma" (0,6%). Ar 0,5% vēlētāju atbalstu var rēķināties Latvijas Sociālistiskā partija (LSP). Par Darba partiju balsotu 0,4%, bet par Sociāldemokrātisko labklājības partiju - 0,1% respondentu. No aptaujātajiem 0,6% bija izvēlējušies kādu citu partiju. 
	Tā kā aptaujas laikā vēl nebija zināms, kuras partijas ir izlēmušas kandidēt Eiroparlameta vēlēšanās, minētajā sarakstā bija iekļautas visas politiskās partijas un apvienības, kuras 8.Saeimas vēlēšanās ieguva vairāk nekā 1% vēlētāju atbalstu, kā arī no apvienības PCTVL atšķēlušās TSP un LSP. 
Bailēs no terorisma aicina 
atsaukt Latvijas karavīrus no Irākas
BNS  04/05/04     Lai Latvijā nepieļautu teroristu uzbrukumus, kādi notikuši Spānijas galvaspilsētā Madridē, Saeimas kreisie deputāti iesnieguši lēmumprojektu par Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) vienības atsaukšanu no piedalīšanas starptautiskajā operācijā Irākā.
	Par 11 deputātu ierosinājumu trešdien būs jālemj Saeimai. Deputāti no Latvijas Sociālistiskās partijas un kreiso spēku apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" sagatavojuši un iesnieguši Saeimā lēmumprojektu, kas paredz NBS atsaukšanu no Irākas, nepieciešamības gadījumā uz Irāku sūtīt humāno palīdzību vai pēc Irākas valdības lūguma nosūtīt uz Irāku medicīnas darbiniekus palīdzības sniegšanai cietušajiem. 
	Lēmumprojekta anotācijā deputāti norāda, ka Saeima atbalstīja Latvijas karavīru nosūtīšanu uz Irāku, taču uzsver, ka toreiz kara sākšanas iemesls tika motivēts ar to, ka Irākā esot masu iznīcināšanas ieroči. "Kopš kara darbības sākšanas jau pagājis gads, bet līdz šim nav apstiprinājies, ka Huseina režīma rīcībā ir vai kādreiz ir bijusi nervu gāze vai Sibīrijas mēra baciļi, bet apstiprinājies tas, ka tur katru dienu iet bojā cilvēki," vēstī deputāti. 
	Lēmumprojekta iesniedzēji vērš uzmanību uz 11.martā notikušajiem sprādzieniem Madridē, par ko atbildību uzņēmās "Al Qaeda", tāpēc, lai "nepieļautu Latvijas teritorijā teroristiskās organizācijas atriebību par atbalstu ASV un nenonāktu Spānijai līdzīgā situācijā, ir nepieciešams atsaukt NBS vienības no piedalīšanās starptautiskajā operācijā Irākā". 
Partijas un valdība
Citas politikas līderi pieļauj pārtapšanu partijā 
Diena  04/01/04     Nesen reģistrētās, Rīgas vicemēra Sergeja Dolgopolova vadītās sabiedriskās organizācijas Cita politika (CP) pārstāvji trešdien presei pieļāva, taču vēl izvairījās apstiprināt ieceri pārtapt par politisko partiju, kura varētu ar savu sarakstu startēt Rīgas domes vēlēšanās. Organizācijas līderi vairāk runāja par nodomu veidot diskusiju klubu un saliedēt sabiedrību. Viens no CP dibinātājiem, LSDSP priekšsēža vietnieks Valdis Lauskis apsver iespēju aiziet no LSDSP. Jautāts par organizācijas atbalstītājiem, S.Dolgopolovs atzina, ka to vidū varētu būt arī Pareksa banka, "bet atbalsts vēl nenozīmē maksājumu par pakalpojumiem".
	Preses konferencē, kas bija izsludināta ar mērķi informēt par 18.martā notikušo organizācijas reģistrāciju, izskanēja arī jautājums par Rīgas mēra Gundara Bojāra (LSDSP) iespējamo pievienošanos šai organizācijai. S.Dolgopolovs atbildēja, ka ar G.Bojāru neesot bijušas sarunas par šādu tematu, bet viņam pret to nebūtu iebildumu. 
	Preses konferencē piedalījās arī vairāki desmiti organizācijas veidotāju, kas darbojas, vai ir darbojušies ļoti dažādās partijās, sākot ar TSP, LSDSP, SDS, LDP un beidzot ar partijām, kuru rezultāti Saeimas vēlēšanās neliecina par to politisko ietekmi. Tas arī mazina ticību iespējai īstenot organizācijas mērķi un saliedēt visus sociāldemokrātiskos un kreisi centriskos spēkus, par ko liek šaubīties kaut vai V.Lauska attiecības ar LSDSP. 
	Uz Dienas jautājumu, kas ļauj cerēt uz kreiso spēku konsolidāciju, Sociāldemokrātu savienības priekšsēdētājs Pēteris Salkazanovs kā robežšķirtni minēja Eiropas Parlamenta vēlēšanas. 
	Tajās startē vairāki politiskie spēki, kas pretendē pievienoties Eiropas sociāldemokrātiem - ja neviens no šiem sarakstiem negūs vietu EP, kolēģi no ES dalībvalstīm varētu uz to reaģēt un likt saprast nepieciešamību izveidot vienotu stipru partiju.
Repšes darījumi un deklarācija 
mudina uz sīkāku izpēti
NRA  04/02/04     Ekspremjera Einara Repšes amatpersonu deklarāciju publiskojamās daļas izpēte neļauj viennozīmīgi secināt, vai viņa īpašumu vērtība un finanšu līdzekļi bijuši pietiekami, lai bez īpašas labvēlības saņemtu banku kredītus.
	Šaubas par to izsaka arī Parlamentārās izmeklēšanas komisijas (PIK) E. Repšes darījumu izpētei pārstāvis Gundars Bērziņš, norādot arī uz sīkākas izpētes nepieciešamību par ekspremjera pieņemtajiem lēmumiem attiecībā pret finanšu vai biznesa partneriem. 
	Paskaidrot amatpersonas deklarācijā atspoguļoto parādsaistību izcelsmi, kredītu nodrošinājumu un naudas avotus ieguldījumiem, E. Repše Neatkarīgajai atteicās, pārmetot laikrakstam nepatiesumu, tendenciozitāti un rosinot arī pārvērtēt mediju lomu sabiedrībā. Iespējamo interešu konfliktu un kredītsniedzēju a/s Hansabanka un a/s Nord/LB Latvija labvēlību pret E. Repši pārbauda Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs un PIK. 
	Nekustamā īpašuma iegādei ņemtos kredītus - pēc E. Repšes BNS teiktā, ap 300 000 latu, pēc iepriekš medijos izskanējušā, nepilnus 400 000 latu - ekspremjers iztērējis nekustamā īpašuma iegādei, kuru vērtība deklarācijā uzrādīta - 323 719 latu. 
	Saskaņā ar banku kreditēšanas standarta piedāvājumu paša hipotekārā kredīta ņēmēja rīcībā jābūt vismaz 20-30% īpašuma iegādei nepieciešamās summas, bet E. Repšes pagājušā gada ienākumi un uz gada sākumu atstātie uzkrājumi (kopā ap Ls 56 970) neliecina par šādas naudas esamību. 
	Iespējams, ka nekustamajos īpašumos guldīta tautas ziedotā honorāra nauda, no kura pēc nodokļu nomaksas E. Repšem palika 233 053 lati. Turklāt pēc honorāra izņemšanas, kas bija galvenais viņa ienākums 2002. gadā (bez tā gūti tikai 2127 lati), viņš šā gada nogalē, pēc LETA ziņām, jau iztērēja ap 77 100 latu ieguldījumiem vērtspapīros. Daļu honorāra E. Repše teicās, tērēšot Jaunā laika priekšvēlēšanu kampaņā. 
	Turklāt par apmēram 387 395 latiem pagājušā gada laikā pieauguši E. Repšes ieguldījumi vērtspapīros ASV biržā. Pēc ekspremjera sniegtās informācijas ASV brokeru firmā iegūtā aizņēmuma apjoms pret iegādāto vērtspapīru ķīlu ir 262 926 lati - par 124 469 latiem mazāks nekā pieaugums. To nevarētu segt arī ienākumi no vērtspapīriem - deklarācijā šeit uzrādīti tikai 823 ASV dolāri. 
	E. Repše deklarācijā norādījis, ka 116 000 eiro (76 676 lati) kredītu Māras bankā viņam garantējis viņa partijas biedrs deputāts Uldis Mārtiņš Klauss. 
	G. Bērziņš teic, ka parasti bankas kredītu izsniedz ne vairāk kā 60-70% apjomā no īpašuma vērtības, lai, kredīta ņēmējam nespējot maksāt kredītu, banka varētu veikt īpašuma ātro pārdošanu. Šajā gadījumā īpašuma cena būs ievērojami mazāka par tirgus cenu, vēl jo vairāk, ja tas (kā daļa E. Repšes īpašumu) atrodas lieguma teritorijā. "Novērtējums par E. Repšes kredītiem ir nesaprotams. Ķīlas nav tādā vērtībā, kas atbilst kredītizsniegšanas noteikumiem, lai kredīts no bankas viedokļa būtu drošs, bet, lai to izpētītu, nepieciešami papildu dokumenti, īpašumu un to ātrās pārdošanas cenas novērtējums," pauda G. Bērziņš. 
	Arī vērtspapīri var kalpot par kredīta nodrošinājumu, bet nekad nevar dabūt kredītu visā to vērtībā, jo akciju cenas svārstās, turklāt daļa no E. Repše akcijām esot īpaši augsta riska, bet vairāku viņa augsto tehnoloģiju firmu akciju vērtībai pēdējā laikā esot tendence kristies. 
	Arī E. Repše teicis, ka 486 tūkstošus latu no amerikāņu brokeru kompānijas Ameritrade viņš aizņēmies, lai iegādātos vērtspapīrus, kas kalpo kā ķīla viņa ņemtajam kredītam šajā kompānijā (BNS), un tas nozīmētu, ka naudu no šī aizņēmuma viņš nav guldījis nekustamajos īpašumos. 
	"Darījumos varētu tikt izmantotas dažādas shēmas, tāpēc nevar skaidri spriest par E. Repšes godīgumu vai negodīgumu, bet šie darījumi, arī pēc vairāku finanšu speciālistu domām, E. Repši acīm redzami raksturo kā avantūristu. Līdz šim premjeri mēģināja valdības vadīšanas laikā norobežoties no sava līdzšinējā biznesa, to pārdot, nodot pārvaldīšanai, bet Repše - tieši otrādi - šajā laikā dramatiski kāpināja savu tiešo uzņēmējdarbību. Turklāt viņš šīs darbības veica kā fiziska persona, nevis reģistrējoties kā komersants, kas, ļoti iespējams, viņam bija jādara," sprieda G. Bērziņš. 
	E. Repše savukārt vēl janvārī pauda, ka viens no veidiem, kā amatpersonai iespējams nopelnīt, ir ieguldījumi vērtspapīros vai īpašumos. "Tas ir vienīgais veids, ko publiska amatpersona var darīt, es nevaru dibināt uzņēmumus vai pirkt to akcijas." 
	Īpaši pētāms, pēc G. Bērziņa domām, būtu, vai E. Repše nav nonācis interešu konfliktā, viņa vadītajai valdībai piešķirot 194 000 latu sporta halles celtniecībai Rēzeknē. Halles būvuzņēmumā 13,33% īpašuma daļu piederēja Rēzeknes tirdzniecības centram, kas gandrīz pilnībā pieder Donātam Vanagam, kas ekspremjeram pērn pārdeva divus īpašumus pie Rāznas ezera, un ar kuru E. Repšem ir kopīpašums. 
	Būtu arī jāpēta, vai no E. Repšes kā amatpersonas puses izpaudusies labvēlība pret kredītdevējiem situācijā, kad U. Klausa garantētu kredītu ekspremjeram izsniegusi Māras banka. Tās līdzīpašnieks un padomes priekšsēdētājs pērn bija Vilis Vītols, attiecībā pret kuru E. Repše pieņēma lēmumus par iecelšanu Latvenergo un Privatizācijas aģentūras padomēs. 
	Tāpat izvērtējams, vai Nord/LB kredīts nav pateicība par tolaik E. Repšes vadītās Latvijas Bankas 15,5 miljonu latu ieguldījumu bankas (toreiz Rīgas Komercbanka) sanācijā. G. Bērziņš arī atgādināja, ka Hansabankas izsniegtais 169 063 latu kredīts aizdomīgi līdzinājās summai - 170 382 latiem, ko banka ieekonomēja, pateicoties Valsts ieņēmumu dienesta atlaistai uzņēmuma ienākuma nodokļa un soda naudas samaksai. 
	PIK priekšsēdētājs Jānis Šmits iepriekš Neatkarīgajai atzina, ka E. Repšes atteikšanās sadarboties ar komisiju rada aizdomīgumu un pretreakciju. 
Emša mazākuma valdību 
vēl neviens negrasās gāzt 
Diena  04/05/04    Pirmo mēnesi drīz būs aizvadījusi Induļa Emša (ZZS) mazākuma valdība, un tas ir aizritējis ārkārtas darba režīmā saistībā ar veicamo pirms uzņemšanas Eiropas Savienībā, bet koalīcija tikpat kā nav piedzīvojusi nopietnas grūtības vairākuma nodrošināšanā Saeimā. "Ja valdība tiek galā ar šo pārbaudījumu - sagatavošanos uzņemšanai ES 1.maijā, pēc tam strādāt jau būs daudz vieglāk," uzskata premjerministra pārstāvis Viesturs Silenieks. Koalīcijas balsts Tautas partija neredz iemesla runāt par citu valdību, jo šī ir spējīga strādāt, apgalvo TP līderi, kuri tomēr ir saudzīgi attieksmē pret opozīcijā atstāto Jauno laiku. 
	Tas liecina, ka joprojām tiek pieļauta abu lielāko Saeimas partiju iespēja strādāt kopā. To noteiks gan JL spēja palikt vienotam, gan I.Emša prasme ar savu darbību apmierināt TP. Apsveicama esot arī Latvijas Pirmās partijas un tās līdera Aināra Šlesera spēja regulēt savas aktivitātes, lai ar tām nenokaitinātu TP, kura esot pacietīga līdz zināmai robežai. Opozīcijas pārstāvji gan pieļauj, ka abām partijām "varētu būt savi projekti un vienošanās vienai otru netraucēt to īstenošanā".
	Šī valdība no iepriekšējās atšķiras ar koalīcijas padomes sēdēm un brīvāku gaisotni valdības sēdēs, kurās ministri cits citu uzrunā vārdā. "Šajā valdībā ir daudz nopietnāk jāstrādā nekā iepriekšējā," atzīst LPP frakcijas vadītājs Oskars Kastēns. 
	Tagad ministri var jebkurā laikā sazināties ar premjeru, kurš necenšas izcelties pārējo vidū. "Publiskā spožuma pietrūkst, bet premjers nav nekāds skaistuma konkursa dalībnieks," sacīja Gundars Bērziņš (TP). Pirmajā nedēļā TP bija apjukusi, vērojot I.Emša neveiksmīgos soļus, ieskaitot KNAB vadītāja izraudzīšanos, taču tagad TP politiķi jau saka, ka "Emsis turas labi". Dažuprāt, tas esot, pateicoties padomniekam Andrejam Panteļējevam, kuru savulaik daži viņa kolēģi Latvijas ceļā sauca par Ventspils stipendiātu. Tam, tāpat kā ZZS saistībai ar Ventspils mēru Aivaru Lembergu, gan nav nekāda redzama apstiprinājuma.	
Par KNAB neatkarību 
un vadību spriež vienlaikus
NRA  04/07/04     Jau piekto atklāto konkursu uz Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka amatu izsludināt plānots 13. aprīlī, bet dienu vēlāk Saeimas Juridiskā komisija grasās jau otrajam lasījumam Saeimā gatavot KNAB likuma grozījumus, nodrošinot iestādes neatkarību. 
	Par grozījumu pamatu ņemtais deputāta Jāņa Lagzdiņa (TP) priekšlikums citastarp paredz, ka KNAB vadītāju apstiprināšanai Saeimā virza Valsts prezidenta vadītā Nacionālās drošības padome (NDP), kam atbalstu vakar Saeimas pretkorupcijas deputātiem pauda arī Augstākās tiesas priekšsēdētājs Andris Guļāns. Tā kā KNAB likuma grozījumus iecerēts pieņemt vēl pirms biroja vadītāja apstiprināšanas, varētu izveidoties situācija, kad saskaņā ar jauno likumu izmeklētais KNAB vadītājs nebūtu leģitīms. Pretkorupcijas komisijas vadītājs Ainārs Latkovskis Neatkarīgajai skeptiski vērtēja iespēju, ka KNAB direktora izvirzīšanu varētu deleģēt NDP, bet, ja likumā tomēr paredzētu attiecībā uz kandidāta izvirzīšanu, varētu noteikt citu likuma panta spēkā stāšanās laiku. Noteicošā gan būšot valdības partiju pozīcija, kurām pagaidām nav skaidras nostājas, bet kuras iepriekš kā optimālu vērtējušas kandidāta meklēšanu atklātā konkursā.
	Konkursa nolikumu premjera Induļa Emša vadītā komisija apstiprināja vakar, un rīt to varētu pieņemt arī valdība. Par kandidātu izvērtēšanas sistēmu komisija vienosies nākamajā sēdē. Pretendentiem, kam tiks dots 20 dienu pieteikšanās laiks, izvirzītas līdzīgas prasības kā iepriekšējā konkursā, kur prasīta izpratne par korupcijas novēršanu un apkarošanu, izziņas iestāžu darbu, pieredze atbildīgā darbā un laba reputācija.
	Augstākā juridiskā izglītība netiek prasīta, jo to pēc Jaunā laika iniciatīvas pirms iepriekšējā konkursa rīkošanas no likuma svītroja. 
	A. Guļāns Neatkarīgajai atzina, ka pretendenti bez juridiskās izglītības var rēķināties ar viņa jautājumu, kā iedomājas vadīt KNAB darbu bez šādas izglītības, ņemot vērā to, ka tas ikdienā saistīts ar kriminālprocesuālām un operatīvām darbībām, kur ne vienmēr var paļauties uz juridisko padomnieku ieteikumiem. Lai cik labs organizators būtu cilvēks, vadīt KNAB juridiskās izglītības trūkums viņam traucēs, pārliecināts A. Guļāns. Iepriekš juridiskās izglītības nepieciešamību uzsvēris arī ģenerālprokurors Jānis Maizītis, kurš arī ir komisijas loceklis. 
	Konkursa komisijas pārstāvji iepriekš pieļāva, ka KNAB neatkarības noteikšana varētu motivēt amata kandidātus. Iestādes neatkarības nepieciešamību vakar parlamentāriešiem uzsvēra arī A. Guļāns, lai gan par kļūdu nevarot uzskatīt esošo KNAB statusu - padotību premjeram. Jādiskutē būtu par KNAB un vienlaikus arī NDP statusa noteikšanu Satversmē un KNAB kompetenci - ja korupcijas novēršana ir KNAB specifika, tad ar korupcijas apkarošanu nodarbojas arī virkne citu iestāžu. Respektējot iespējamo neuzticēšanos KNAB vadībai, varētu spriest arī par direktora termiņa saīsināšanu no pieciem līdz trim gadiem, minēja A. Guļāns. 
	Saeimas frakcijas ir vienisprātis par neatkarības nepieciešamību, bet par tās nodrošināšanas modeli vēl nav kopsaucēja.
	J. Maizītis iepriekš uzsvēra, ka KNAB neatkarības nepieciešamību vispirms nosaka tai deleģētā partiju finanšu un augsto amatpersonu kontrole. Arī Saeimas frakcijas ir vienisprātis par neatkarības nepieciešamību, bet par tās nodrošināšanas modeli vēl nav kopsaucēja.
Saimniecība un bizness
Pasliktinājies Latvijas 
maksājumu bilances stāvoklis
NRA  04/01/04    Pērn kārtējo reizi bijis vērojams saasinājums vienam no Latvijas ekonomikas jutīgākajiem indikatoriem - Latvijas Banka (LB) vakar paziņoja, ka maksājumu bilances tekošā konta deficīts 2003. gadā kopumā bija 9,2% no iekšzemes kopprodukta (IKP) jeb 542,9 miljoni latu. 
	2002. gadā tekošā konta deficīts bija 7,6% no IKP, bet pēdējo gadu laikā augstāks rādītājs nekā pērn tika fiksēts tikai 2001. gadā - tad tekošā konta deficīts sasniedza 9,6%. Toreiz tas bija izskaidrojams ar pārejošu parādību, proti, vairāku Latvijas kuģniecības tankkuģu pirkumu, kas kopējo tekošā konta deficītu palielināja par vairākiem desmitiem miljoniem latu. 2003. gada ceturtajā ceturksnī, pretēji citu gadu tendencei, tekošā konta deficīts gan nedaudz kritās - tas sastādīja 10,1% no IKP, salīdzinot ar 10,5% trešajā vai 10,4% otrajā ceturksnī. 
	Latvijas Banka uzsver, ka "kopumā Latvijas maksājumu bilance 2003. gadā ir pozitīva, un maksājumu konta deficīts joprojām tiek finansēts ar tiešajām ārvalstu investīcijām un citu ilgtermiņa kapitālu. Gada laikā ir augušas arī LB ārvalstu valūtas un zelta rezerves". 
	Pēc LB informācijas, kapitāla un finanšu konta pozitīvais saldo 2003. gadā bija 494,8 miljoni latu. Kapitāls Latvijā galvenokārt ieplūda ārvalstu tiešo investīciju veidā, kā arī piesaistot nerezidentu noguldījumus un veicot aizņēmumus. Tiešo investīciju pozitīvais saldo pērn bija 187,4 miljoni latu jeb 3,2% no IKP. 
	LB atzīst, ka kārtējo maksājumu konta deficīta līmeni pērn noteica preču negatīvā saldo kāpums (no 17,1% no IKP 2002. gadā līdz 19,4% no IKP 2003. gadā), jo preču imports palielinājās krietni straujāk nekā preču eksports, atspoguļojot joprojām augošo iekšzemes pieprasījumu un stabilo ārējo pieprasījumu. Preču negatīvais saldo pērn bija 1,138 miljardi latu. 
	Centrālā banka arī norāda, ka viens no faktoriem, kas sācis iespaidot kārtējo maksājumu konta deficītu, ir straujais iekšējā pieprasījuma pieaugums un kreditēšanas attīstība. "Šai tendencei Latvijas Banka pievērš īpašu uzmanību, un tā arī bija viens no apsvērumiem nesenajam Latvijas Bankas refinansēšanas likmes paaugstinājumam. Nākotnē šī faktora ietekmi gan varētu mazināt ārējo ekonomisko apstākļu uzlabošanās, respektīvi, ātrāka Eiropas Savienības ekonomikas izaugsme, kas tiek prognozēta šā gada beigās." 
	LB arī atzīst, ka maksājumu bilances tekošā konta stāvolis 2004. gadā diezin vai būtiski uzlabosies. Tas ir loģiski - nav gaidāms, ka pēkšņi ārkārtīgi strauji pieaugs Latvijas preču eksports vai samazināsies imports. "Ietekme uz importa pieaugumu 2004. gadā paredzama arī vairākiem plānotiem vienreizējiem darījumiem - tā ir kuģu iegāde Latvijas kuģniecībai un tālāka termoelektrostacijas Rīgas TEC-1 modernizācija. Kopumā šogad paredzam līdzīgu maksājumu bilances attīstību kā 2003. gadā," atzīst LB.
Pērn samazinājušās ārvalstu investīcijas Latvijā
NRA  04/03/04     Latvija pagājušajā gadā saņēmusi ārvalstu tiešās investīcijas 205,553 miljoni latu, kas ir par 16,4% jeb 40,2 miljoniem latu mazāk nekā 2002. gadā, liecina Latvijas maksājumu bilances dati. 
	Tas ir samērā negatīvs signāls, ņemot vērā, ka tieši ārvalstu investīcijas Latvijā lielā mērā nosedz maksājumu bilances tekošā konta deficītu. Latvijas Banka ziņo, ka pērn tas atkal pieaudzis, sasniedzot 9,2% no iekšzemes kopprodukta. Salīdzinājumam - 2002. gadā tekošā konta deficīts bija 7,2% no IKP. 
	Arī Parex Asset Management speciālists Zigurds Vaikulis Neatkarīgajai apgalvoja, ka iemesls uztraukties ir tieši tāpēc, ka investīcijas samazinās, bet tekošā konta deficīts palielināts. Viņš teica, ka Latvijā tāpat kā citās attīstības valstīs ir normāli, ja sākumā ir liels tekošā konta deficīts un cilvēki iepērk viņiem nepieciešamās lietas no ārvalstīm. Pēc tam kādā brīdī tam jāsamazinās, un esot labi, ja tas sakrīt ar posmu, kad samazinās investīcijas. Tas, ka Latvijā tā nenotiek, pēc Z. Vaikuļa domām, nozīmē, ka neesam pirkuši to, ko vajag, respektīvi, pirkumi mums nav palīdzējuši attīstīt ražošanu. 
	Z. Vaikulis norāda, ka investīcijas tāpat kā IKP nevar katru gadu pieaugt straujā tempā. Gandrīz ir beidzies privatizācijas process, tie uzņēmumi, kas gribējuši šeit investēt, jau to izdarījuši. Par to liecina arī fakts, ka lielākais samazinājums ir ieguldījumos pašu kapitālā. Savukārt kā ļoti pozitīvu aspektu Z. Vaikulis minēja faktu, ka pēdējos gados un pērn jo īpaši pieaugusi reinvestētā peļņa. Tas nozīmē, ka nopelnītais netiek ņemts ārā no ekonomikas, bet investēts tālāk šeit pat Latvijā. Tas liecina arī par to, ka uzņēmumu pelnītspēja pieaug un īpašniekiem nav spekulatīvi, bet ilgtermiņa mērķi šeit. 
	Zinātņu akadēmijas ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte Neatkarīgai kā iespējamo iemeslu investīciju samazinājumam Latvijā minēja neskaidro politisko situāciju iepriekšējās valdības laikā, kad apturēti vairāki lieli investīciju projekti pat bez skaidras atbildes. Viņa uzskata, ka panikai, protams, neesot nekāda pamata, lai gan nav īpaši labi, ka investīcijas samazinās, bet tai vietā pieaug izsniegtie kredīti. R. Karnīte arī atzina, ka jāmeklē iemesli, kāpēc investīcijas Latvijā samazinās. Savukārt Latvijas tiešās investīcijas ārvalstīs pērn ir augušas 3,4 reizes jeb par 12,8 miljoniem latu un sasniegušas 18,136 miljonus latu. Tādējādi tiešo investīciju pozitīvais saldo 2003. gadā bija 187,4 miljoni latu jeb 3,2% no iekšzemes kopprodukta. Lai arī Latvijas investīcijas ārzemēs maksājumu bilancē parādās ar mīnusa zīmi, speciālisti tomēr izteica gandarījumu, ka arī Latvijas kapitāls tiek investēts ārvalstīs, ne tikai ārvalstnieki investē šeit. 
	Gada pēdējā ceturksnī Latvijā tiešās ārvalstu investīcijas ieguldītas 50,378 miljonu latu apjomā, tostarp uzņēmumu pašu kapitālā - 31 miljons latu. Latvijas investīcijas ārvalstīs ceturtajā ceturksnī bija 3,119 miljoni latu. 2002. gadā ārvalstu tiešās investīcijas Latvijā bija 245,788 miljoni latu, bet Latvijas ārvalstīs - 5,348 miljoni latu.
	Latvijas Bankas preses sekretārs Mārtiņš Grāvītis Neatkarīgo informēja, ka maksājumu bilance 2003. gadā kopumā ir pozitīva un tekošā konta deficīts joprojām tiek finansēts ar tiešajām ārvalstu investīcijām un citu ilgtermiņa kapitālu. Pagājušā gada investīciju samazinājums izskaidrojams ar to, ka līdzīgi kā 2001. gadā tika veiktas nozīmīgas tiešo investīciju atmaksas. Samazinājums pērn skatāms salīdzinājumā ar 2002. gadu, kad relatīvi augstu tiešo investīciju līmeni (232,4 miljoni latu) veicināja atsevišķa uzņēmuma ieguldījumi aptuveni 50 miljonu latu apjomā. Pērn viena darījuma rezultātā vien no Latvijas aizplūda aptuveni 25 miljoni latu, investoram samazinot savu ieguldījumu kāda uzņēmuma pamatkapitālā.
Aicina nepieļaut celulozes rūpnīcas būvniecību
NRA  04/06/04    Rīgas domes Komunālo un dzīvokļu jautājumu komiteja pirmdien akceptēja lēmumprojektu par plānoto sulfātcelulozes rūpnīcas būvniecību Krustpils pagasta Ozolsalā. Tas paredz lūgt Ministru kabinetu (MK) nepieļaut rūpnīcas būvniecību.
	Atzīts, ka rūpnīcas būvniecība un darbība pasliktinās vides kvalitāti visā Daugavas ūdens baseinā, kas ilgtermiņa perspektīvā pasliktinās ūdens kvalitāti Daugavā un radīs vairākas grūti atrisināmas problēmas pilsētas dzeramā ūdens ražošanai. Uzsvērts, ka sagaidāmā ūdens kvalitātes pasliktināšanās Daugavā ir pretrunā ar Latvijas un Eiropas Savienības (ES) normatīvajiem dokumentiem.
Iztikas minimums 
sasniedz jaunu rekordu - 96,24 latus
BNS  04/06/04    Februārī iztikas minimums Latvijā turpināja pieaugt un sasniedza jaunu rekordu - 96,24 latus, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) informācija. 
	Salīdzinot ar janvāri, kad iztikas minimums Latvijā bija 95,71 lats, februārī tas pieauga par 0,53 latiem. Savukārt salīdzinājumā ar 2003.gada februāri iztikas minimums Latvijā šā gada attiecīgajā mēnesī bija par 4,54 latiem lielāks. 
	Pagājušajā gadā kopumā iztikas minimums Latvijā bija vidēji 93,54 lati - par 5,4% jeb 4,78 latiem lielāks nekā 2002.gadā. 
	Statistikas pārvaldes dati liecina, ka vecuma pensijas Latvijā ir gandrīz 30 latu zem iztikas minimuma, veidojot tikai 70% no šī rādītāja, bet vidējā neto darba alga iztikas minimumu pārsniedz par gandrīz 45 latiem jeb gandrīz 1,5 reizes. 
	Pērn vecuma pensija Latvijā bija vidēji 64,34 lati mēnesī, bet neto darba samaksa - vidēji 138,07 lati mēnesī, tajā skaitā sabiedriskajā sektorā 159,91 lats mēnesī un privātajā sektorā 124,29 lati mēnesī. Bruto darba samaksa Latvijā pērn bija vidēji 192,49 lati. 
Aizsācies uzņēmumu reģistrēšanas bums
NRA  04/07/04    Šā gada martā Latvijā reģistrētais jauno uzņēmumu skaits - 951 - ir lielākais kopš 1995. gada decembra. Uzņēmumu reģistrs (UR) šādu aktivitāti saista ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā (ES). 
	Kā norāda UR galvenais valsts notārs Jānis Endziņš, tik liels reģistrēto uzņēmumu skaits "liecina, ka uzņēmējdarbības vide Latvijā ir stabilizējusies un to noteikti ietekmējusi ne tikai pēdējo gadu laikā veiktā birokrātisko šķēršļu samazināšana, bet arī maijā gaidāmā Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā". Pēc viņa domām, tik straujam reģistrēto uzņēmumu skaita pieaugumam pamatā ir vairāk psiholoģiski faktori, kas saistās ar iestāšanos ES, nevis formālas ar likumdošanas izmaiņām saistītas lietas. UR jau tagad strādājot pēc ES normām. 
	Jāteic, ka jau pagājušajā gadā kopumā tika reģistrēts par 22% vairāk uzņēmumu nekā 2002. gadā. Pirms tam kopš 1995. gada bija vērojama reģistrēto uzņēmumu skaita samazināšanās. 
	Par nozarēm, kurās jaunie uzņēmumi ir piereģistrējušies, UR neziņo, jo viens uzņēmums var norādīt vairākas nozares, kurās strādāt, un līdz ar to ir grūti tos klasificēt. Tādēļ nav zināms, vai reģistrēšanās pieaugums nav vērojams kādā konkrētā nozarē. 
	No 951 šā gada martā reģistrētā uzņēmuma visvairāk ir SIA - 565 - un individuālie komersanti -166, kā arī zemnieku saimniecības (52). 
	Arī UR darbības sākumā - 1994. gada decembrī - visvairāk bija reģistrētas SIA - 546, aiz sevis atstājot individuālos komersantus (183) un zemnieku saimniecības (175).
Dome gatava slēgt līgumu 
par halles būvi Lucavsalā 
Diena  04/07/04    Ja SIA Multihalle neatteiksies no zemes nomas tiesībām Skanstes ielā vai pēkšņi neatradīs maksātspējīgu investoru, 14.aprīlī Rīgas dome sāks līguma slēgšanas procedūru ar SIA Merks par halles celtniecību Lucavsalā. Uzņēmums apņemsies halli uzbūvēt līdz 2006.gada 1.februārim, bet Latvijas Hokeja federācijai (LHF) būs jānodrošina pasaules hokeja čempionāta organizēšana un jāpanāk, lai Latvijai neatņem tiesības to rīkot. Ja Latvija tiesības rīkot čempionātu zaudēs, halles celtniecība tomēr turpināsies. Valdība uzskata, ka jānošķir čempionāta organizēšana no halles celtniecības un ir svarīgi, lai halli vispār uzceltu.

Izglītība
Līdz 1.septembrim internetam 
pieslēgs vēl 119 Rīgas skolas
LETA  04/02/04     Plānots, ka līdz 1.septembrim, taču, iespējams, arī ātrāk, 119 Rīgas skolām tiks nodrošināts interneta pieslēgums, informēja Rīgas domes Informācijas tehnoloģijas centra (ITC) sabiedrisko attiecību konsultants Mārtiņš Krieviņš. 
	Kā ziņots, februārī ITC izsludināja atkārtotu konkursu par datu pārraides kanālu nodrošināšanu Rīgas skolām. Iepriekšējā Rīgas domes konkursā par datu pārraides tīkla sakaru kanālu nodrošināšanu uzvarēja SIA "Telecentrs", ar kuru dome bija iecerējusi slēgt līgumu 2,3 miljonu latu vērtībā. 
	Tomēr Iepirkumu uzraudzības birojs (IUB) 2002. gada septembrī nolēma neatļaut ITC slēgt iepirkuma līgumu ar "Telecentru", jo birojs konstatēja pašvaldības izsludinātā konkursa nolikuma prasību neatbilstību likumam. Pašvaldība šo IUB lēmumu apstrīdēja tiesā, taču tiesa domes sūdzību noraidīja. 
	Krieviņš pastāstīja, ka jaunajā konkursā iesniegti pieci piedāvājumi, kurus šobrīd izvērtē konkursa komisija. Izvēloties konkursa uzvarētāju, ITC ņems vērā piedāvājuma cenu, piedāvājuma kvalitāti un kandidāta pieredzi. 
	ITC konsultants uzsvēra, ka dažos pretendentu pieteikumos ir piedāvāts nodrošināt interneta pieslēgumu agrāk, nekā tas ir paredzēts līgumā - vēl līdz 1. septembrim. 
	Līdz ar to, ja konkursa rezultāti netiks pārsūdzēti, 119 Rīgas skolām un sešām Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta teritoriālajām nodaļām interneta pieslēgums varētu būt nodrošināts līdz 1.septembrim. 
	Plānots, ka konkursa rezultāti tiks paziņoti aprīļa otrajā pusē. 
Reformas pretinieki sola 
50 tūkstošu skolēnu streiku
BNS  04/06/04    Izglītības reformas pretinieki nākamnedēļ sola rīkot vērienīgu protesta akciju - skolēnu streiku, kura laikā mācību iestādes neapmeklētu apmēram 50 tūkstoši bērnu. 
	Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists Igors Petropavlovskis stāstīja, ka ar ideju par streika rīkošanu klajā nākuši skolēni. Tajā plānojuši piedalīties bērni no Rīgas, Jūrmalas, Jelgavas, Ventspils, Liepājas, Daugavpils un Rēzeknes. 
	Plānots, ka šajās dienās bērni uz skolu neies, bet dosies uz Izglītības un zinātnes ministriju, lai mācību iestādes vadības vietā stāstītu par gatavību izglītības reformai. Petropavlovskis paskaidroja, ka skolas no ministrijas saņēmušas anketas, kurās jāvēsta par gatavību reformai. Taču direktori anketas izpildījuši, neprasot viedokli skolēniem. 
	Ielu gājienos uz pašvaldību izglītības pārvaldēm un Izglītības un zinātnes ministriju Rīgā, "pēc pašām piesardzīgākajām aplēsēm", piedalīšoties 15 tūkstoši skolēnu. 
	Petropavlovskis sacīja, ka viņu nebūt nemulsina fakts, ka bērni skolu neapmeklēšanas dēļ varētu iekavēt mācību vielu. "Mana jaunākā meita arī iet akcijās un pēc tam sestdienās un svētdienās mācās, lai nekavētu programmu. Es domāju, ka bērni ir gatavi ziedot arī savu vasaru, lai mācītos, lai tikai reformu atceltu," sacīja Petropavlovskis. 
	Jau ziņots, ka parlaments februārī galīgajā lasījumā pieņēma milzu ažiotāžu sabiedrībā izraisījušos grozījumus izglītības likumā, kas paredz, ka no 1.septembra mazākumtautību skolu desmitajās klasēs 60% priekšmetu jāmāca latviešu valodā. 
	Pēc grozījumu izsludināšanas Rīgā notika vairāki protesta pasākumi, bet krievu skolu aizstāvju kongress marta sākumā nolēma gatavoties vērienīgām protesta akcijām maija sākumā. 
Diskusijā cenšas novērst 
izglītības reformas pretinieku streiku
NRA  04/07/04    Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) un Krievu mācībvalodas aizstāvības štāba jaunieši vakar diskusijā par izglītības reformas jautājumiem un krievu skolēnu iecerēto streiku izvirzīja galvenos problēmu jautājumus. Sarunas notika arī starp izglītības un zinātnes ministru Juri Radzeviču (LPP) un Rīgas 40. vidusskolas skolēnu vecākiem un pedagogiem.
	Izglītības reformas pretinieki nākamnedēļ sola rīkot vērienīgu protesta akciju - skolēnu streiku, kura laikā mācību iestādes neapmeklētu apmēram 50 000 bērnu, Neatkarīgo informēja Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis. Viņš stāsta, ka ar ideju par streika rīkošanu klajā nākuši skolēni. Tajā paredzējuši piedalīties bērni no Rīgas, Jūrmalas, Jelgavas, Ventspils, Liepājas, Daugavpils un Rēzeknes. Plānots, ka šajās dienās bērni uz skolu neies, bet dosies uz Izglītības un zinātnes ministriju (IZM), lai mācību iestādes vadības vietā stāstītu par gatavību izglītības reformai. Ielu gājienos uz pašvaldību izglītības pārvaldēm un IZM Rīgā piedalīšoties 15 000 skolēnu. J. Petropavlovskis sacīja, ka viņu nebūt nemulsina fakts, ka bērni skolas neapmeklēšanas dēļ varētu iekavēt mācību vielu. Vērienīgas akcijas iecerētas arī Latvijas iestāšanās dienā Eiropas Savienībā - 1. maijā.
	Savukārt LSDSP Jaunatnes organizācijas prezidents Jānis Kuzins, vienojoties ar Krievu mācībvalodas aizstāvības štāba jauniešiem, atzīst, ka būtu nepieciešams iesaldēt izglītības reformas īstenošanu, jo nedz skolēni un skolotāji, nedz valdība tai neesot gatavi. Diskusijā štāba jaunieši norādīja, ka ir nepieciešams paaugstināt latviešu valodas un literatūras mācībvalodas kvalitāti. Jaunieši arī piedāvā izskatīt jautājumu par latviešu valodas skolotāju sagatavošanu krievu skolām, jo esot pat situācija, ka pasniedzējs īsti nezina valodas gramatiku. 
	Arī izglītības un zinātnes ministrs J. Radzevičs diskusijā ar Rīgas 40. vidusskolas skolēnu vecākiem un pedagogiem runāja par kopējām interesēm, lai, reformējot izglītību, visas tajā iesaistītās puses būtu apmierinātas.
	40. vidusskolas direktore Gaļina Jefremova skaidroja, ka ir nepieciešams vairāk rūpēties par pedagogu sagatavošanu un mācību priekšmetu pasniegšanas kvalitāti. Lielākā daļa vecāku atzina, ka bērniem nav iespējams latviešu valodā apgūt tādus sarežģītus priekšmetus kā bioloģija un ģeogrāfija.
	Taču J. Radzevičs klāstīja, ka galvenā rūpe ir, lai skolu absolventi spētu iekļauties sabiedrībā. Viņš norādīja, ka vidusskolai ir jāgatavo topošie studenti augstskolām, kur mācības notiek valsts valodā. Vecāki ministram iesniedza vēstuli, ar kuru iepazīstoties J. Radzevičs atklāja, ka reformas skaidrošanai jāpievērš gan latviešu, gan krievu sabiedrība. "Es aicinu atturēt bērnus no ielu pasākumiem, kas varētu apdraudēt viņu drošību, bet, ja kāds streikos, tad tā būs skolas iekšējā lieta," pārliecināts ir izglītības un zinātnes ministrs. Tuvāko mēnešu laikā tikšot veiktas diskusijas ar visām reformā iesaistītajām skolām, bet daļu izvirzīto prasību esot iespējams izpildīt tuvākajā laikā, cienot otras puses viedokli. "Ir jāizmaina sarunas intonācija un izturēšanās, lai patiesības grauds tiktu atrasts diskusijā, nevis uz ielām," pauž J. Radzevičs.
Kultūra
Uzsver čigānu kultūras 
attīstības nepieciešamību
NRA  04/05/04     Čigānu etniskās un kultūras identitātes saglabāšanai un attīstībai Latvijā būtu nepieciešams izstrādāt atsevišķu programmu, rosināja semināra Romu kultūra Latvijā dalībnieki.
	"Joprojām sabiedrībā pastāv aizspriedumi pret čigānu tautu," diskusijā norādīja Latvijas Zinātņu akadēmijas profesore Ilga Apine. Pašreiz Latvijā darbojas 16 čigānu nevalsts organizācijas. Profesore vērsa uzmanību uz to ne sevišķi lielo aktivitāti. Viņasprāt, organizācijas varētu rakstīt dažādus projektus savas kultūras attīstīšanai. Semināra dalībnieki uzsvēra, ka liela loma ir pašvaldībām, kas varētu palīdzēt.
	Sabiles novada domē Neatkarīgajai apliecināja, ka pašvaldība ir pretimnākoša. "Svarīga ir pašu cilvēku vēlme darboties," skaidroja Sabiles novada domes dzimtsarakstu nodaļas vadītāja Tatjana Novendorfa. Sabilē dzīvo 99 čigāni, un viņiem ir interese piedalīties dažādos pasākumos. Īpaši tas manāms jauniešos un bērnos. Pilsēta rūpējas arī par romu bērnu izglītību, un skolā atvērta speciāla klase, kurā mācības notiek dažāda līmeņa sagatavotības audzēkņiem. Iespējas savai radošajai darbībai viņi var rast ārpusklases aktivitātēs. "Jaunajiem ir laba fantāzija, pilsētā ir kultūras nams, kur visi aicināti darboties, nešķirojot tautības," apliecināja T. Novendorfa, kura ir lepna par ikviena sabilnieka sasniegumiem. Kā zināms, sabilnieks Dzintars Čīča izcīnīja tiesības piedalīties pērn novembrī Dānijas galvaspilsētā Kopenhāgenā notikušajā Eirovīzijas bērnu dziesmu konkursā, kurā ieguva tajā 9. vietu. Dzintaru tagad pazīst daudzi Latvijā.
	"Latviešiem trūkst informācijas par romiem. Tajā pašā laikā tā ir īpaša atbildība, jo čigāniem atšķirībā no citām latviešu minoritātēm nav savas etniskās dzimtenes," atgādināja I. Apine. Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta Mazākumtautību lietu departamenta direktora vietnieks Deniss Hanovs uzskata, ka notikusī domu apmaiņa ir pamats plašākai diskusijai.
	Semināra dalībnieki iepazinās ar Latvijas Akadēmiskās bibliotēkas veidoto izstādi par romu kultūru, kurā ir dokumenti, grāmatas, fotoattēli un citi materiāli. Bibliotēkas direktore Venta Kocere uzsvēra, ka latviešiem ir ļoti daudz romānu, dzeju, stāstu, kuros minēta čigānu tauta.
	Latvijā 2000. gadā dzīvoja 8205 čigāni (0,3 procenti no iedzīvotāju kopskaita), liecina pēdējās tautas skaitīšanas dati.
Repšes gleznas pulcē ziņkārīgos 
Diena  04/06/04     Izstāžu apmeklētājus galerijā ielaida tikai pēc tam, kad bija piebraucis viens no to autoriem - bijušais Ministru prezidents Einars Repše. Ieejot galerijā, viņš skaļi paziņoja: "Tas notiek pirmo reizi mūžā. Pateicoties jums, Aija." 
	Aija Urdze-Druvaskalne, Liepājas Karostas laicīgās mākslas galerijas K.Māksla vadītāja, sākumā bija iecerējusi Aijas Zariņas izstādi. Taču tad radusies ideja, ka vajadzīga diskusija, un viņa uzaicinājusi E.Repši. Vienā no savām gleznām A.Zariņa E.Repši ir piesitusi krustā.
	Diskusija gan gleznās, gan realitātē, abiem gleznu autoriem ar mikrofoniem stāvot pie apaļa dzeltena galda ar zilām zvaigznītēm gar malu, notika stundu pirms izstāžu atklāšanas. Skaļruņi diskusiju pārraidīja uz ielas, kas izraisīja neviltotu garāmgājēju interesi. Daži šo sarunu par kultūras mantojumu, vērtībām, abu gleznām, kā arī par politiku, klausījās ārpusē, sēžot uz soliņa, citi - turpat, izstāžu zālē.
	Vēlāk izstādes kuratore uzaicināja abus māksliniekus atklāt interaktīvo sienu un atstāt uz tās kādu domu. A.Zariņa nevilcinoties uzrakstīja: "Kur glabājas tautas garamanta?" E.Repše, atraktīvi komentējot savu darbošanos, virs A.Zariņas teksta izzīmēja vārdu "Māksla", bet zem tā - "paliek atmiņā!", tādējādi it kā pieliekot punktu sarunai.
	K.Māksla izstāžu zāles pirmdienas vakarā bija ļaužu pilnas. Ne pārāk skaļi reklamētā mākslinieces A.Zariņas un bijušā Ministru prezidenta E.Repšes gleznu izstādes atklāšana bija izraisījusi gan liepājnieku, gan plašsaziņas līdzekļu pārstāvju interesi, tie kuplā skaitā bija ieradušies Liepājā arī no galvaspilsētas.
	A.Zariņas darbu ekspozīciju Sarunas par mākslu veido četras gleznas: Repše, vai tu zini, kāda ir sabiedrības tālākā attīstība?, Galma āksti, Mākslas valoda, Dzīvības avots, kā arī ierakstīta videodiskusija Sarunas par mākslu Rīgā, kas skan tajā pašā telpā, kur izliktas gleznas.
	E.Repšes gleznu izstāde divās telpās gaiteņa pretējā pusē saucas Nepabeigtās studijas, un tajā apskatāmas 18 gleznas: klusās dabas (Klusā daba ar piena kannu, Klusā daba ar plastmasas pudeli, Ziedi vāzē u.c.), plikņi (Sieviete uz zaļa fona, Stāvoša, Gulošā u.c.), dažas abstraktas kompozīcijas (Krāsu laukumi). Gleznas tapušas galvenokārt 2000. un 2004.gadā. "Trīs gadi pa vidu izkrituši. Politika, tā bija nepieciešama, bet pārejoša pasāža," skaidroja autors.
	Izstādes apmeklētāji, kuru vidū bija gan ekspremjera partijas atbalstītāji Liepājā, gan mākslinieki, dzejnieki, aktieri un pat Karostas bērni, ar prieku izbaudīja šo notikumu, neatsakoties arī no vīna glāzes un tortes gabala. Izvēle bija starp biezpiena torti balta krusta formā un torti, kas simbolizēja sievietes krūtis.
	Abas izstādes Liepājā būs apskatāmas līdz 18. aprīlim.
Kosmiskas spēlītes ar balsīm 
Diena  04/07/04     Vokālās grupas Cosmos koncerts Operas Jaunajā zālē 3.IV
	Dodoties uz Latvijā kopš pagājušā gada milzu popularitāti ieguvušās vokālās grupas Cosmos koncertu un zinot, ko viņi dara un kā, rezultāts šķiet prognozējams. Proti, uznāks uz skatuves pieci jauni, glīti saģērbušies dziedātāji, nostāsies rindiņā un perfekti, publikai sajūsminoties par viņu lieliskajām balsīm, nodziedās populāru latviešu dziesmu izlasi, kas viņu debijas albumu jau padarījusi par Mūzikas ierakstu gada balvas ieguvēju kategorijā labākais popa albums. Taču viss izrādās krietni savādāk - koncerts veidots kā aizraujoša izrāde, kur zēni dziesmu starplaikos nepiespiesti uzrunā klausītājus, ietverot arī nenodrāztus jociņus par sevi, publiku, dziesmām un to vēsturi, latviešu tautu un visu cilvēku sugu kopumā. Piemēram, par segām, kas kādreiz ielidoja pa logiem raidījumā Miedziņš nāk, kuru dēļ visiem tagad ir bērnības traumas. Brīžiem, jo īpaši koncerta otrajā daļā, jūtams, ka tas viss ir iestudēts, rūpīgi pārdomāts, koncerts iztiek bez neveikliem stīvuma brīžiem. Pašiem puišiem, iespējams, būtu bilstams pretējais, jo ar paškritiku, spriežot pēc kādas īsas sarunas Jūrmalas nakts veikalā, viņiem viss kārtībā.
	Būtu lieki uzskaitīt dziesmas, kuras noteikti jebkurš šo rindu lasītājs dzirdējis radio vai nopirktajā diskā - pirmā tirāža pagājušā gada nogalē "aizskrēja" pie saviem klausītājiem vēja spārniem, un daudzi bija spiesti palikt bez iekārotajām Ziemassvētku dāvanām. Jācer, tas nevairoja nesankcionētu disku kopēšanu uz matricām. Paši zēni veselīgi un bez "nabaga apzagto mūziķu" sāpes balsī pajokoja par šo tēmu, aicinot klausītājus nopirkt foajē viņu oriģinālos diskus, sakot: pirātiskais jums mājās noteikti jau ir - tagad nopērciet arī īsto.
	Visiem jau sen zināms arī, ka puiši savas balsis prasmīgi izmanto ne tikai dziedāšanai, bet arī kā instrumentus pavadošo skaņu radīšanai. Jau koncerta sākumā Cosmos augstākā balss - kontrtenors Jānis Šipkēvics (kolēģis piesakot viņu pat nodēvē par soprānu), kurš preses uzmanības rezultātā (magnēts ir vienvārdība ar slaveno tēvu) kļuvis par tādu kā grupas lokomotīvi, izteica savu apbrīnu par Andra Sējāna spēju atdarināt trompetes skaņas, bet arī Jāņa Strazdiņa basi ir visai iespaidīgi, un bungu skaņu imitēšanai Cosmos zēniem talkā nāk vesels "bungu komplekts" Reiņa Sējāna personā, kurš demonstrē arī lieliskas aktiera un dejotāja dotības. Viņa izpausmju kulminācija ir Maikla Džeksona parodēšana dziesmas Billie Jean laikā, kas izpelnās vislielākās publikas ovācijas. Visai šai spēlītei bez aizpriedumiem ļaujas arī pārējie viesi - Ainars Mielavs un Linda Leen. 
	Līdzās latviešu "populārās mūzikas minivēsturei" (termins citēts no albuma bukleta) Cosmos lieliski interpretē arī pasaules popmūziku - The Beatles dziesmas Blackbird (atgādinot, ka tas nebūšot Strazdiņš, kurš dzied Cosmos) un Back In The U.S.S.R. (pajokojot par Latvijas pievienošanos jaunai savienībai), neskaitāmu mūziķu izmantotos Stand By Me un In The Jungle. Nav šaubu, ka šie puiši varētu izveidot arī satriecošas klasisko gabalu Anarchy In The U.K. vai Smells Like Teen Spirit versijas - ļoti gribētos tās dzirdēt. Un, ja viņu dziedošais menedžeris (Kristaps Šoriņš to demonstrēja arī koncertā) pratīs ziņas par Cosmos laikus nogādāt īstajās rokās, viņu panākumi Latvijā varētu kļūt par atsperšanās punktu daudz vērienīgākai karjerai. Varbūt arī francūzis ar vīna glāzi vai aizkostu hamburgeru saujā saspiedis amerikānis, kura uzmanībai paskrējuši garām stilistiski līdzīgie The Swingle Singers, The Real Group un Singers Unlimited, ilgojas, lai viņam labi pazīstamas dziesmas izpilda šāda grupa, kas iztiek tikai ar balsīm un nelieto citos gadījumos tik ierastos mūzikas instrumentus vai pavadošo elektroniku. Turklāt Cosmos ir kāda būtiska priekšrocība - nav jālauza galva, kur dabūt naudu labām ģitārām vai čelliem un to transportēšanai. Jo balss ir instruments, ar kuru piedzimst, un pieregulēšanas kurss godam iziets Rīgas Doma kora skolā. Atliek ievilkt elpu, un jau atskan dziesma.
Bībele un Fuko 
Diena  04/07/04    Tiesības iekārot - varas un seksa (kā brīvības simbola) mūžīgās cīņas augsti nospriegota, manuprāt, ļoti personiska Leonarda Laganovska darbu izstāde, kurā jādomā par Bībeli un Mišelu Fuko. Ja Prusta darbi tiek uzskatīti par Anrī Bergsona laika teorijas ilustrāciju (atmiņas, kuras materializējas), Laganovska māksla precīzi savijas ar Mišela Fuko varas ģenealoģijas teoriju, it īpaši, ja ņem vērā, ka izstādes kodola - zīmējumu un akvareļu cikla Tribīnes - ideju mākslinieks radis jau 80.gadu beigās, kas iezīmējās ar strauju franču domātāja ideju aktualizāciju. 
	Galerijas pirmajā stāvā iekāre ir notikusi - Bordeaux vīns kā tava tuvākā asiņu lietus līst no fotogrāfijas uz fotogrāfiju: asinis sitas pret loga rūti, pret ziedlapiņām, rit lejup pa mājas stūri, autoriepām, izveido sarkanas peļķes un dīķus. Šīs fotogrāfijas sērijas arhetipiskā vīzija rada dziļa nemiera sajūtu, līdzīgu tai, kāda rodas, kad sapnī redzēts kaut kas zīmīgs, bet sapņu grāmatā tulkojums šķiet pārāk sekls. 
	Iekāre ir likuma priekštece. Tās dēļ tiek radītas institūcijas un celtas tribīnes, lai caur runu to pakļautu; pēc Fuko - "varas iegūšana pār seksu notiek ar runāšanu. (..) Vara runā, un tas ir noteikums." Iekāres dēļ radīta Bībele. Bet Laganovskis parāda, ka Bībeli var skatīt arī kā tikai vizuāli tveramu mākslas darbu, tā neitralizējot baušļu spēku. Nav baušļu - var brīvi pretendēt uz tiesībām iekārot. Bet līdz ar Bībeles beigām vara nebeidzas. Fuko: "Vara ir visur, ne tāpēc, ka tā aptvertu visu, taču tā nāk no visurienes." 
	Laganovska vairāk nekā 15 gadu laikā tapušie tribīņu zīmējumi parāda simtiem varas attiecību variantu gan privātajā, gan sabiedriskajā sfērā. "Vara uz seksu iedarbojas līdzīgā kārtā visos līmeņos. No augšas līdz apakšai, globālos lēmumos, tāpat kā iejaucoties sīkumos. (..) tā funkcionē saskaņā ar vienkāršiem un bezgalīgi reproducētiem likuma, aizlieguma un cenzūras mehānismiem: no valsts līdz ģimenei, no valdnieka līdz tēvam, no tribunāla līdz ikdienišķu pārmetumu sīknaudai, no sociālās uzraudzības iestādījumiem līdz pašu subjektu veidojošā struktūrām." 
	Mākslinieka ironiskais domas un lakoniskais zīmējuma stils raisa asociācijas ar Māra Bišofa zīmējumu. Abi zīmētāji arī izceļas ar bagātīgu un precīzu erudīcijas izmantojumu pasaules politiskās un mākslas vēstures notikumos, sagādājot skatītājiem krustvārdu mīklas minēšanai līdzīgu azartu. Tomēr, ja Bišofa skatījums ir filosofiski atsvešināts, Laganovska gadījumā zināms un nojaušams, ka mākslinieks pats ir stāvējis pie nevienas vien no šīm tribīnēm un centies realizēt savas tiesības (arī varas formu). Vēl tagad, šķērsojot Brīvības pieminekļa laukumu, piedomāju par Rīgas galvenā mākslinieka Laganovska pērno, paldies Dievam, neizdevušos vēlmi šeit realizēt savu varu pār iedzīvotāju kaislību justies brīvi šā pieminekļa piekājē. Arī izstādē mākslinieks liek skatītājam sajusties varas ēnā dažādos veidos. Literātes Daces Tīrumas teksti, kurus papildina Laganovska simboliski zīmējumi, par dažādiem esības tipiem (stoiķis, Frīda Kālo, terorists, komunists, haoss, hiperreālisms u.c.) izskan pašpārliecināti agresīvi. Maiga sarkanvīna un baltvīna krāsu spoguļstiklu radītās sajūtas ir nevis reibinošas un atbrīvojošas, bet atsauc atmiņā vēl vienas varas attiecības - pacients un ārsts: mans asins pilieniņš izšķīdināts uz stikliņa asins analīžu laboratorijā. Pat izstādes ielūguma institucionalizētais noformējums - angliskais tulkojums pasniegts kā atsauces latviskajam tekstam - liek domāt par akadēmiskā kanona varu pār tekstu. 
	Konceptuālās pieejas dziļā pamatotība un talantīgs tās izpildījums savienojumā ar mākslinieka personības tiešo klātesamību dara šo izstādi ļoti autentisku un spēcīgi skar skatītāja apziņu. Bet tieši tāpēc šīs kareivīgi noskaņotās telpas rada instinktīvu apdraudētības nemieru, liekot ģenerēt spontānus aizsargmehānismus. Ja gada balva mākslā piedāvātu nomināciju "gada efektīgākā izstāde", es nosauktu Laganovska Tiesības iekārot.
Citas ziņas
Gribi, pastāstīšu anigdoti?
NRA  04/01/04     1. aprīlī Rīgas Latviešu biedrībā norisināsies konkurss Anekdošu virpulis, kurā par dažādām smīdinātāju nominācijām cīnīsies 30 skolas vecuma bērni un jaunieši. Konkursu jau trešo reizi rīko Latvijas Universitātes Etniskās kultūras centrs, īstenojot tradicionālo kultūras mērķprogrammu Pulkā eimu, pulkā teku. 
	Jaunos, asprātīgos un visādi pievilcīgos anekdošu stāstītājus vērtēs "bargā žūrija" - filosofe Māra Mellēna, folklorists Guntis Pakalns un žurnālists Rihards Kalvāns. Sākotnēji konkurss norisinājās kā Anekdošu aplis tradicionālās stāstīšanas konkursā. Konstatējuši, ar kādu aizrautību bērni pievēršas anekdošu stāstīšanai, Māra un Guntis ierosināja anekdošu konkursu veidot atsevišķi, pieskaņojot tā norises laiku Smieklu dienai 1. aprīlī.
	Anekdošu virpuļa modelis atšķiras no citiem anekdošu konkursiem ar to, ka bērni sacenšas, stāstot anekdotes grupās pa trim. Ja viens iesāk par tēmu (piemēram, zaķītis), vēlams, lai abi pārējie atbild ar to pašu. Vērtēšanas kritērijs ir spēja iebraukt tēmā un auditorijas reakcija (te Guntim Pakalnam patīk salīdzinājums par anekdošu stāstīšanu kā apdziedāšanos). Stāstītājam jājūt kontakts ar publiku un, stāstot anekdotes, jāprot pārvaldīt arī neverbālās stāstīšanas formas (kustības, žesti, balss intonācijas, mīmika). Priekšnesums nav mazāk nozīmīgs kā tā saturs.
	Lai stāstītājs piedalītos konkursā, nepietiek ar dažām iemācītām anekdotēm. Labam stāstītājam pūrā ir dažas dežūranekdotes... un vēl dažas - par katru dzīves situāciju. Ja kāds izstāsta anekdoti, var atbildēt par līdzīgu tematu. Te nevar uzvarēt ar veco laiku anekdotēm, jājūt dzīves aktualitāte. Labam anekdošu stāstītājam ir jāprot izcelties ar nedzirdētu anekdoti. 
	Bērni dažkārt mēdz pajautāt: "Vai rupjās arī der?" Uz ko Māra Mellēna atbild, ka iekšējai cenzūrai vienmēr jābūt, reizēm gan situācija pieļauj arī nerātnās anekdotes. 
	Kā atcerēties anekdotes? Ir cilvēki, kuriem ir iedzimts anekdošu stāstīšanas talants. Šīs spējas var arī izkopt, apzināti trenējoties. Piedāvāju Gunta Pakalna recepti. Dzirdot labu anekdoti, tā tūlīt jāpieraksta saīsinātā formā (piemēram, sarun. 2 govis. 1. saka Mū, 2. - tu man vārdus no mutes izņēmi!) un kādam jāizstāsta. Jāveido anekdošu stāstītāja paštēls, kad cilvēki, tevi ieraugot, prasa izstāstīt anekdoti. Visgrūtākais punkts - atcerēties, kuru anekdoti, kuram jau esi stāstījis.
Kristīgie jaunieši bez maksas 
tīrīs Rīgas nesakoptās vietas
BNS  04/04/04     Vairāki simti kristīgo jauniešu jūlija vidū nedēļu bez maksas kops Rīgas ielas, parkus, bērnu rotaļlaukumus un citas līdz šim nesakoptās vietas pilsētā. Uzkopšanas talkas notiks īpaša kristīga projekta ietvaros, kura ietvaros kristieši realizēs vēlmi pilsētai palīdzēt praktiskā veidā, pastāstīja projekta vadītājs Kristaps Tālbergs.
	No 10. līdz 17.jūlijam jaunieši darbosies vairākos pilsētas rajonos, kopjot Rīgas domes norādītās vietas. Iecerēts, ka jaunieši veiks vienkāršus darbus - krāsos, tīrīs, vāks atkritumus, labos salauzto inventāru. 
	Projektu organizē Latvijas Evaņģēliskās alianses jauniešu sadarbības tīkls "Proteīns" sadarbībā ar Rīgas domi un organizāciju "Citireach", kas ASV organizē līdzīgus pilsētas sakopšanas projektus. 
	"Mēs kā kristieši esam aicināti celt katrs savu pilsētu. Mēs esam aicināti lūgt par savu pilsētu. Mēs esam aicināti evanģelizēt savā pilsētā. Esmu pārliecināts, ka mēs esam aicināti arī praktiski kalpot un būt par svētību tajā vietā, kurā esam, darot šo praktisko mīlestības darbu mūsu pilsētai, jo Dievs mīl visu pilsētu un visus iedzīvotājus, daudzi no viņiem to vienkārši nezina," sacīja Tālbergs. 
	Paredzēts, ka projekts Rīgā risināsies piecas vasaras pēc kārtas. "Mūsu sapnis - piecos gados uzlabot Maskavas priekšpilsētas izskatu, kas šobrīd ir viens no drūmākajiem Rīgas punktiem. Tā ir nesakārtota un nesakopta, ar neapgaismotām ielām. Tur ir parki, kuri vairāk līdzinās izgāztuvēm, tāpat vairākas ēkas atrodas katastrofālā stāvoklī un domāju, ka būtu daudz, ja mēs tās kaut vai tikai nokrāsotu. Ir bērnu rotaļļaukumi, kuros gandrīz nemaz nav smilšu," stāstīja projekta vadītājs. 
	Projekta laikā jaunieši ne tikai sakops pilsētu, bet arī piedalīsies vairākos dievkalpojumos un koncertos. Pēc nostrādātās nedēļas paredzēts projekta noslēguma pasākums kādā no pilsētas parkiem. Paredzēts, ka jaunieši dzīvos vienkopus vienā no Rīgas skolām. 
	"Pasākumā aicināti piedalīties jaunieši no 16 gadiem, un es ļoti gribētu, lai piedalās arī pieredzes bagāti vecāki cilvēki, kuri enerģiskos jauniešus varētu pamācīt pareizi strādāt. Es pats, piemēram, nezinu, kā iestādīt koku un varu to tikai nojaust, bet vecāks cilvēks to zinās pavisam precīzi, jo viņam ir šāda pieredze," norādīja Tālbergs. 
	Lai sagatavotos šim projektam, no 16. līdz 18.aprīlim notiks īpaša konference. 
Latvijā atgriežas zīriņi
BNS  04/04/04     Latvijā nedēļas nogalē manīti pirmie zīriņi - putnu vērotāji lielo zīriņu sestdien redzējuši Liepājas ezera apkaimē, vēsta mājas lapa http://www.putni.lv/. Citu sugu zīriņi Latvijā šopavasar vēl nav manīti. Tāpat šajās dienās Liepājas ezera rajonā šogad pirmo reizi manīts platknābis, dīķos pie Lubānas ezera - lielā tilbīte un pelēkā pīle, bet Valles apkaimē dzirdēta meža tilbītes balss. 
	Jau vēstīts, ka Eiropā lielākā zīriņu kolonija ligzdo Rīgā, uz Preses nama jumta, kur pērn mitinājās 170 lielo ķīru pāri, viens kajaku pāris, 170 upes zīriņu pāri, desmit jūras zīriņu un viens jūras žagatu pāris. Tomēr ar putnu apmešanos uz jumta neapmierināti ir darbinieki, jo putni noķēpā gan drēbes, gan automašīnas. 
	Šogad Rīgas domes Vides departaments sadarbībā ar Latvijas Ornitoloģijas biedrību iecerējis Zaķusalā izveidot alternatīvu ūdensputnu ligzdošanas vietu. Nav gan zināms, vai putni jau šogad pārvāksies uz jauno ligzdošanas vietu. 
	Pērn pirmie zīriņi redzēti aprīļa sākumā, pirmie novērojumi bijuši Kolkā. 
Gada sākumā turpināja 
samazināties Latvijas iedzīvotāju skaits
LETA  04/05/04    Šā gada sākumā turpinājies samazināties Latvijas iedzīvotāju skaits - salīdzinot ar pagājušā gada beigām, šā gada marta sākumā valstī bija par 2 600 iedzīvotājiem mazāk, liecina Centrālās statistikas pārvaldes apkopotie dati. 
	1.martā Latvijā bija 2,316 miljoni iedzīvotāju. Gada laikā jeb salīdzinājumā ar pagājušā gada marta sākumu Latvijas iedzīvotāju skaits sarucis par 12 400. 
	Šā gada pirmajos divos mēnešos Latvijā piedzimuši 3140 bērni, bet miruši 5770 iedzīvotāji. Līdz ar to dabiskais pieaugums turpinājis būt negatīvs - mirušo skaits par 2630 cilvēkiem pārsniedzis dzimušo skaitu. 
	Arī migrācijas saldo bijis negatīvs - šā gada pirmajos divos mēnešos Latvijā iebraukuši 211 cilvēki, bet no Latvijas aizbraukuši - 378. 
	Jau ziņots, ka pagājušā gada laikā Latvijas iedzīvotāju skaits samazinājās par 12 500 cilvēkiem, ko ietekmēja gan negatīvais dabiskais pieaugums, gan negatīvais migrācijas saldo. 
Lieldienas
Lieldienu rotājumiem 
Rīga tērēs 17 tūkstošus latu
BNS  04/04/04     No Latvijas lielajām pilsētām visvairāk naudas Lieldienu rotājumiem tērēs Rīga, kas šim nolūkam atvēlējusi 17 230 latu, liecina aģentūras BNS veiktā aptauja. 
	Rīgas galvenais mākslinieks Leonards Laganovskis iecerējis pilsētu rotāt ar zīmētiem, finierī veidotiem tēliem no rakstnieka Alberta Kronenberga grāmatām. Rīgas centrā plānots novietot sešas lielās šūpoles un trīs karuseļus.Savukārt kokos mākslinieks vēlas karināt krāsainas olas un bērnu zīmējumus. 
	Pilsētas centra parkos un kanālmalā būs novietotas zaķu un cāļu figūras, kuras Kronenberga manierē zīmējusi māksliniece Ināra Garklāva. Savukārt pēc Lieldienām rotājumus nevis glabās noliktavās, bet gan dāvinās bērnunamiem un bērnudārziem. 
	Ventspilī Lieldienu dekorācijas paredzēts uzstādīt četrās pilsētas vietās un tas pavisam izmaksās aptuveni 1000 latu, jo plānots izmantot arī iepriekšējā gada dekorus, pastāstīja Ventspils Komunālās pārvaldes direktora vietnieks Edgars Puriņš. 
	Pilsētas centrā - Siena tirgus laukumā - uzstādīs lielu dekoratīvu sīpolu vainagu, kas veidots no īstiem sīpoliem, bet interesantas gailīšu figūras plānots uzstādīt pie Bērnu pilsētiņas. Vēl divās vietās paredzēts uzstādīt iepriekšējo gadu dekorus - koka olas uz ziedu kompozīciju, taču pagaidām vēl nav izlemts, kuras pilsētas vietas šie dekori rotās. 
	Liepājā lieli un mazi liepājnieki 8.aprīlī aicināti uz Rožu laukumu, lai kopīgi piedalītos pilsētas centrālā Lieldienu rotājuma atklāšanā. Rožu dobē pasākuma apmeklētājiem par prieku dzīvosies pavisam īsti Lieldienu zaķi, informēja Liepājas domes sabiedrisko attiecību speciāliste Ieva Zvagule. 
	Katram bērnam, nākot uz šo pasākumu, līdzi jāņem paša veidota Lieldienu ola. "Tā nevar būt "parasta" ola, bet paša rokām darināta un veidota, izgatavošanas materiālam un tehnikai nav nozīmes", piedalīties aicinājusi pilsētas galvenā māksliniece Inga Auziņa. 
	Lieldienu zaķus Rožu laukuma dobē varēs gan samīļot, gan aptaustīt, kā arī pabarot - tam tiks sarūpēts liels burkānu maiss. Lai Lieldienu zaķi nemuktu, ap rožu dobi būs izveidots neliels nožogojums. 
	Kad Lieldienu zaķi pazudīs, to vietā nāks trīs lieli un dzelteni cāļi. To izgatavotājs ir Liepājas Mākslas skolas metāldizaina nodaļas pasniedzējs Reinis Kuncītis. 
	Rožu laukuma koki būs greznoti ar lielām, pavasarīgi dzeltenām puķēm, kuru autors ir Liepājas Mākslas vidusskolas pasniedzējs Ainars Alžāns. 
	Lieldienu noformējums Liepājai pašvaldībai izmaksā aptuveni 2000 latu. 
	Pieticīgi pilsētas rotāšanai Lieldienās gatavojas Latgales puses lielās pilsētas. Rēzeknē šim mērķim līdzekļi nav iedalīti un atsevišķus rotājumus izvietos no iepriekšējo gadu ietaupītā. Savukārt Daugavpilī svētku rotai plānots tērēt 450 latus, informēja Daugavpils domes preses sekretāre Līga Korsaka. 
	Jūrmalas dome pilsētas pušķošanai izmantos arī iepriekšējos gados izmantotos rotājumus, tāpēc varēs iztērēt mazāk par 1000 latiem. Jūrmalas domes sabiedrisko attiecību nodaļā informēja, ka aktīvi Jūrmalas rotāšanā iesaistīsies arī mākslas skolu audzēkņi, kas gatavos vides objektus. 
Neiesaka sacensties olu ēšanā
BNS  04/06/04    Mediķi Lieldienās aicina iedzīvotājus uzturā nelietot pārmērīgi daudz pārtikas produktus, kā arī nerīkot olu ēšanas sacensības, īpaši ja pirms tam ievērots gavēnis. 
	"Ir bijuši gadījumi, ka cilvēki savā starpā sacenšas olu ēšanā un rezultātā ir nopietni zarnu darbības traucējumi," sacīja Katastrofu medicīnas centra direktors Mārtiņš Šics, piebilstot, ka reizēm cilvēks šādās sacensībās mēģina apēst vairākus desmitus olu. 
	"Īpaši uzmanīgiem ir jābūt tiem cilvēkiem, kas pirms Lieldienām ir ievērojuši gavēni, jo šādiem cilvēkiem saskarties ar zarnu darbības traucējumiem ir daudz vieglāk," sacīja mediķis. Viņš klāstīja, ka bieži cilvēki pēc gavēņa cenšas apēst iespējami vairāk dažādu svētku našķu, tostarp arī olu, kas ir samērā smags ēdiens. 
	"Pēc gavēņa vispār ir bīstami uzreiz daudz ēst pat samērā vieglus ēdienus, bet ar olām ir jābūt īpaši uzmanīgiem," viņš piebilda. Mediķis aicināja svētku dienās nevis pārslogot vēderus, bet gluži pretēji - "ievērot mēra sajūtu". 
	Tāpat Šics sacīja, ka uzmanīgiem ir jābūt, rīkojot piknikus, jo ik gadu šādi cilvēki gūst dažādu pakāpju apdegumus. "Svētku svinētāji ir laimes pārņemti - laukā spīd saule, ugunskurā cepas desiņas, turklāt vēl lieto alkoholiskos dzērienus, un gala rezultātā svētki beidzas slimnīcā," viņš klāstīja. 
	Šics arī teica, ka parasti mazāk traumu cilvēki gūst tajās Lieldienās, kad ir vēss vai mitrs laiks, savukārt siltās un saulainās Lieldienās svinētāji krietni biežāk pārēdas un savainojas.