K a s   j a u n s	
Nr. 341:   2004.g. 25.-31.marts	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē

Latvija - NATO dalībvalsts 
Diena  03/30/04     Vēl pirms oficiālās ceremonijas ASV Finanšu ministrijā, kur jauno NATO dalībvalstu vadītāji iesniedza pievienošanās līguma ratifikācijas dokumentus, Lietuvā nolaidās četri Beļģijas F-16 iznīcinātāji. Tie turpmāk uzmanīs Baltijas debesis.
	Iesniedzot pievienošanās līguma ratifikācijas dokumentus alfabēta kārtībā, Latvijas kārta bija trešā pēc Bulgārijas un Igaunijas. Brīdī, kad pievienošanās Ziemeļatlantijas līgumam ratifikācijas dokumenti nonākuši ASV valdības - šā līguma glabātājas rokās, Latvija līdz ar sešām citām Austrumeiropas un Centrāleiropas valstīm ir noslēgusi pievienošanās NATO juridisko procedūru, kļūstot par nu jau 26 dalībvalstu lielās organizācijas pilntiesīgu dalībvalsti. 
	"Laipni lūgti varenākajā un veiksmīgākajā aliansē vēsturē," pirms dokumentu iesniegšanas klātesošos uzrunāja ASV valsts sekretārs Kolins Pauels.
	"Piepildījuma sajūta," tā savas izjūtas Dienai raksturoja premjers Indulis Emsis. Viņam tāda jau reiz bijusi - 1990.gada 4.maijā, un 29.marts esot tikpat svarīga un nozīmīga diena. "Tagad ir pielikts vēl viens solis klāt neatkarībai, lai padarītu mūsu izcīnīto brīvību neatgriezenisku," sacīja I.Emsis. Priecājoties par brīdi, kad Latvija kļūst par NATO dalībvalsti, premjers atgādināja, ka pašlaik notiekošais ir daudzu gadu un politiķu kopīga darba rezultāts.
	Latvija kopā ar Bulgāriju, Igauniju, Lietuvu, Rumāniju, Slovākiju un Slovēniju pievienojusies Ziemeļatlantijas aliansei tās piektajā un līdz šim lielākajā organizācijas paplašināšanas kārtā. Kā īpašs uzmanības apliecinājums Amerikas partneriem Eiropā bija arī trīs alianses nākamo kandidātvalstu Albānijas, Horvātijas un Maķedonijas valdību vadītāju piedalīšanās formālajā dokumentu iesniegšanas ceremonijā un ASV Valsts sekretāra K.Pauela rīkotajās pusdienās par godu šim notikumam.
	Uzsverot alianses vēsturiskās paplašināšanas brīža svarīgumu, pirmdien pēcpusdienā uz tikšanos Baltajā namā jauno dalībvalstu valdību galvas aicināja ASV prezidents Džordžs Bušs. Pēc tam nozīmīgais notikums tika atzīmēts Baltā nama Dienvidu zālienā vairāku tūkstošu viesu klātbūtnē. Par notikuma vietu izvēloties ASV prezidenta namu, Amerikas valdība ir parādījusi īpašu godu tās jaunajiem sabiedrotajiem. Tiekoties ar Dž.V.Bušu, Latvijas premjers pateicās gan par ASV palīdzību iestāšanās NATO procesā, gan par okupācijas neatzīšanas politiku padomju laikā. Latvija redz sevi gan transatlantiskajā savienībā, gan ES, un šīm abām savienībām jāiet roku rokā, lai nodrošinātu mieru, sacījis I.Emsis.
	Baltais nams uzsver, ka Centrāleiropas un Austrum-eiropas demokrātijas ir jau pierādījušas sevi kā sabiedrotās ar stipru solidaritāti un rīcību karā pret terorismu, kā arī palīdzot nostiprināt mieru un demokrātiju Afganistānā un Irākā. NATO saskaroties ar XXI gadsimta jaunajiem izaicinājumiem, šo "septiņu valstu dalība NATO sekmēs brīvības lietu un nostiprinās Atlantijas aliansi - transatlantisko attiecību galveno balstu", preses paziņojumā uzsvēris Baltais nams. 
	Alianses paplašināšanas svinībās Vašingtonā piedalījās arī Latvijas aizsardzības ministrs Atis Slakteris, Ārlietu ministrijas valsts sekretārs Māris Riekstiņš un citas Latvijas amatpersonas.
Latvijas karavīri Irākā 
saņems sveicienus no Latvijas 
BNS 03/26/04     Uz Irāku 30.martā dosies deviņi Nacionālo bruņoto spēku (NBS) pārstāvji, lai apmeklētu tur dienošos Latvijas karavīrus, atvestu viņu pieprasīto ekipējumu, kā arī nogādātu viņiem vairāk nekā 300 sarūpētas paciņas un vēstules no mājiniekiem. Aizsardzības ministrijas (AM) Preses nodaļas vadītāja Anda Baraškina informēja, ka uz Irāku dosies 1.kājnieku bataljona kapelāns Elmārs Pļaviņš, bet trīs karavīri - apgādes virsnieks Raimonds Bāliņš, apgādes speciālists Edgars Bogdānovs un transporta speciālists Aigars Ozols - rotācijas kārtībā nomainīs Irākā sešus mēnešus jau nodienējušos miera uzturētājus. 
	Uz Irāku dosies arī divi NBS pārstāvji, kas vērtēs karavīru nodrošinājumu, NBS sakarnieks, kā arī divi AM filmēšanas grupas pārstāvji, kuri vedīs karavīriem viņu sievu un tuvinieku videoapsveikumus un ierakstīs miera uzturētāju sveicienus mājiniekiem. 
	AM plānojusi nosūtīt karavīriem starptautiskajās misijās Irākā, Kosovā un Afganistānā videokaseti ar aizsardzības ministra Ata Slaktera un NBS komandiera viceadmirāļa Gaida Andreja Zeibota uzrunu. 
	"Mans pirmais pasākums, apmeklējot NBS vienības, bija tikšanās ar "Sievu klubu", un es zinu jūsu radinieku rūpes. Novēlu jums mierīgu misijas gaitu, nezaudēt drosmi, atgriezties mājās un nesarūgtināt savus mīļotos!" ar šādiem vārdiem Slakteris videoierakstā sveic karavīrus. 
	Slakteris arī šonedēļ sazinājās ar Kosovā dienošo operatīvās plānošanas daļas virsnieku virsleitnantu Gunti Karlsbergu, lai pārliecinātos par karavīru dienestu, saasinoties saspīlējumam šajā bijušās Dienvidslāvijas teritorijā. Šobrīd starptautiskajā miera nodrošināšanas misijā Irākā dienē 121, Kosovā - 97 un Aganistānā - 11 karavīri no Latvijas. 
Uz Irāku dodas jauni Latvijas karavīri
NRA  03/30/04    Vakar Nacionālo bruņoto spēku (NBS) nodrošinājuma centrā notika svinīga ceremonija, kurā risinājās starptautiskajā miera nodrošināšanas operācijā Irākā dienošo Latvijas kontingenta karavīru nomaiņa, Neatkarīgo informēja NBS Preses un Informācijas nodaļas priekšnieks virsleitnants Uldis Davidovs. 
	Trīs NBS karavīri - kapteinis Raimonds Bāliņš, virsniekvietnieks Edgars Joksts-Bogdanovs un kaprālis Aigars Ozols - kārtējās rotācijas kārtībā nomainīs majoru Sandri Brālēnu, virsleitnantu Vilmāru Vecvagaru un virsseržantu Jāni Dimantu. Svinīgajā ceremonijā piedalījās Nacionālo bruņoto spēku komandieris, viceadmirālis Gaidis Andrejs Zeibots un NBS štāba vadība. 
	Nedēļas laikā Latvijas kājnieku rotas karavīri Irākā veikuši desmit patruļas dienā un trīs - naktī, sešus konvojus uz Bagdādi, valdības atbalsta vienības kolonnas eskortēšanu, vienu dienas un vienu nakts operāciju kontrolpunktos, turpinājuši Irākas civilās aizsardzības korpusa vienības apmācību, kā arī veikuši nometnes apsardzes un bataljona kaujas grupas štāba apsardzes pienākumus. Latvijas vienība turpinājusi sprādzienbīstamu priekšmetu iznīcināšanu munīcijas noliktavā un nedēļas laikā iznīcinājusi 1038 lielkalibra artilērijas lādiņus un mīnas, kā arī 321 artilērijas lādiņu uzspridzinātāju.

BAILES. Par godu Eiropas Savienībai 
Aleksandrs Šabanovs, speciāli Dienai   03/27/03    "Tas bija kaut kas traks. Ļaudis no veikala skrēja ar sāls maisiem, veda ar ķerrām, krāva mašīnās un pat mikroautobusos!" - Eiropas Savienību Latvija sagaida ar sāls drudzi.
	Kāpēc Daugavpilī nav sāls? Tāpēc ka cilvēki Latgalē neesot uzņēmīgi. Un lielākā pilsēta sastingusi padomju domāšanā. Ne velti 1991.gadā tās mērs atbalstīja augusta puču. Arī Eiroreferendumā Daugavpils izcēlās ar vislielāko skepsi, kopumā 67% nobalsoja pret. Arī tagadējā psihoze, drudžaini izpērkot pirmās nepieciešamības preces, apliecina, ka "sarkanās Daugavpils" iedzīvotāji vēl aizvien rīkojas savā stilā. 
	Tā es savā prātā saliku teikumus rakstam, atgriežoties no komandējuma. Bet, kad mēs sasniedzām galvaspilsētu, sāls bija pazudusi arī no tās veikaliem. Attiecīgi tikpat skarbi varēja sākt kritizēt arī Rīgu un tās iedzīvotājus. 
	Dīvaini bija staigāt gar plauktiem zem krāsainām reklāmām ar skaisti uzburtiem pircējiem, kuri, beidzot iepirkušies, plati smaidīja. Tas izskatījās pēc ņirgāšanās, jo realitātē laime, kā izrādās, ir daudz grūtāk sasniedzama, ja pat sāls kā nav, tā nav.
	Pie Daugavpils tirgus iepretī pilsētā lielākajam veikalam Maksima Jevfrosinija un Svetlana tirgo belašus un smejoties stāsta: "Tas bija kaut kas traks. Ļaudis no veikala skrēja ar sāls maisiem, veda ar ķerrām, krāva mašīnās un pat mikroautobusos. Nesot maisus mugurā, daži klupa un pat krita no smaguma." 
	Sāls drudzis te sākās 11.martā, pēc kādas nedēļas sasniedzot arī Rīgu. Vēl ziņo, ka Ventspilī par populāru preci kļuvusi etiķa esence, ka daudzās vietās tiekot izpirkts cukurs, kas īpaši laukos ir vajadzīgs biteniekiem bišu piebarošanai. Psihoze (vismaz sākumā) nebija skārusi pārējo Kurzemi un Vidzemi. 
Daugavpilī pāris dienu bijuši pazuduši arī sērkociņi. "Laipni lūdzam jaunajā savienībā!" komentēja pie tirgus Madara sastaptais bomzis Jānis. "Tikai, lūdzu, nerakstiet, ka es nelegāli tirgoju cigaretes. Kad būsim Eiropā, mans bizness tikai plauks." Padomju Savienībā Jānim gan arī neesot paticis, jo viņa toreizējā darbavietā esot tik daudz zagts, ka pat rūpnīcas kompartijas sekretārs sociālo iekārtu nosaucis par žuļtrestu (blēžu trestu - krievu val.). 
Šī tagad ir Latvijas jaunāko laiku folklora: kāds gāja uz veikalu nopirkt sāli (vai sērkociņus, vai etiķi) un to nav dabūjis. Bija spiests apiet gandrīz visus veikalus pilsētā, bet kārojamo nekur tā arī neesot atradis. Kaut ko līdzīgu stāsta arī Daugavpils veikala Maksima direktore Larisa Travkovska. Viņas paziņas esot apbraukuši visu rajonu, bet sāls nekur neesot bijusi. Viņas veikalā šī prece gan nav pilnībā pazudusi. Tomēr pircēji kurnēja, ka vēl vakar cena esot bijusi deviņi santīmi, bet šodien jau 19. 
	"Tā ir," atzīst direktore. "Mums no augšas ir pavēlēts noteikt šādu cenu." Tīkla Maksima preses sekretārs Ivars Andiņš vēlāk paskaidroja, ka cenu esot palielinājuši sāls tirgotāji. Tomēr Latvijas sāls tirdzniecības firmas direktores vietniece Inga Ansone paskaidroja: viņi esot palielinājuši cenu tikai par 1,2 santīmiem kilogramā. I.Andiņš šo faktu komentē tā, ka veikalu tīkls Maksima sāli pērkot ne tikai no šīs kompānijas, bet arī no kādām citām... 
	Avīzes Latgales Laiks žurnālists Anatolijs Krilovs pieļauj, ka tirgotāji baumas izplata speciāli, lai atbrīvotos no sāls savās noliktavās. Citi vaino Eiropu. 
	Interneta portālā apollo.lv un www.citadel.lv tiešām atrodams šāds citāts, kas Latvijas iedzīvotājiem iedveš bailes: "Eirokomisija ir nonākusi pie secinājuma, ka desmit valstīs, kas pēc diviem mēnešiem kļūs par Eiropas Savienības dalībvalstīm, ir pārāk zemas cenas." Kā zināms, panika sākusies rupjās sāls dēļ, kas pēc 1.maija vai nu sadārdzināšoties, vai vispār pazudīšot kā Eirostandartiem neatbilstoša. Visādu rangu eksperti to kategoriski noliedz. Tomēr tauta to saprot savādāk. 
Latvija izglītības jomā 
daudz neatpaliekot no ES dalībvalstīm 
BNS  03/28/04     Izglītības līmenis Latvijā būtiski neatšķiras no līmeņa pašreizējās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs un līdz ar to Latvijai nebūs nopietnu problēmu iekļauties ES kopējā izglītības stratēģijā, uzskata Eiropas Komisijas (EK) eksperts izglītības un kultūras jomā Nikolass van der Pass. 
	ES izglītības programmās noteikts, ka līdz 2010. gadam jāpanāk, ka 85% no 22. gadus veciem iedzīvotājiem ir jābūt vidusskolas diplomam. Pašreiz Latvijā šis rādītājs ir 71%, bet ES dalībvalstīs tas ir 76%. Īpaši kandidātvalstu vidū izceļas Čehija, Slovākija un Polija, kurās šajās vecuma grupā vidusskolas izglītība ir vairāk kā 90% iedzīvotāju. Kopumā rādītājs ir augstāks ES kandidātvalstīs kā ES dalībvalstīs. 
	Pats zemākais rādītājs salīdzinot gan ar ES, gan ES kandidātvalstīm ir Portugālei - mazāk kā 45% 22 gadus veco iedzīvotāji ir beiguši vidusskolu. 
	Daži ES statistikas biroja dati tomēr demonstrē diezgan lielu atšķirību izglītotības jomā Latvijā un ES dalībvalstīs. Pēc 2000.gada datiem 17,2 % no 15. gadus veciem ES skolēniem slikti lasa pēc Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD) Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas lasītprasmes skalas. Latvijā ir aptuveni 30% skolēnu, kuriem pēc minētajiem rādītājiem 15 gadu vecumā ir slikta lasītprasme. ES valstis ir vienojušās, ka pašreizējais ES rādītājs būtu jāuzlabo par 20% līdz 2010.gadam 
	Viens no 2002.gada izglītības programmas uzstādījumiem ir arī palielināt studentu skaitu, kuri augstskolās izvēlas studēt matemātiku, dabas un tehniskās zinātnes. Latvijā pēc ES statistikas biroja datiem par 2001.gadu eksaktās zinātnes studēt izvēlas16,3 % no visiem studentiem. 
	No ES visaugstākais rādītāji ir Somijai un Īrijai - tur eksaktās zinātnes studēt izvēlas vairāk kā 35% reflektantu. Īrijā vairāk kā 20% meiteņu un vairāk kā puse puišu izvēlas matemātiku, dabas un tehniskās zinātnes. No ES kandidātvalstīm eksaktās zinātnes vispopulārākās ir Čehijā, kur tās studēt izvēlās 31,3% reflektantu, bet viszemākais rādītājs ir Maltai - 11%. 
	Eiropas padome (EP) Lisabonā 2000.gadā pieņēma stratēģiju, kas nosaka, ka līdz 2010.gadam ES jākļūst par viskonkurētspējīgāko un zināšanās balstīto ekonomiku pasaulē. Atbilstoši tam Stokholmā 2001.gada martā EP noteica trīs izglītības stratēģiskos mērķus, kas vērsti uz kvalitātes uzlabošanu, pieejamību un atvērtību plašākai pasaulei. 
	2002.gada martā Barselonā tika izstrādāta programma kā noteiktos mērķus sasniegt. Tajā noteikts, ka līdz 2010.gadam jāsasniedz noteikts izglītības kvalitātes un pieejamības līmenis. EP norāda, ka izglītības politika ir dalībvalstu kompetencē, taču sagaida, ka ES dalībvalstis savus nacionālos izglītības mērķus pakārto tās izstrādātajiem mērķiem. 
Eiropas bezmaksas izglītība Latvijai ies secen
Rīgas Balss  03/30/04     Līdz ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā uz bezmaksas augstāko izglītību, kā tas ir citviet Rietumos, studēt gribētāji nevar cerēt - politiķu griba tam par vāju. 
	RB aptaujāja studentus, kas augstāko izglītību iegūst ārpus Latvijas, un viņi ir vienisprātis, ka neba Latvijā izglītības līmenis ir zems, bet gan mācību maksa ir nesamērīgi augsta. Tikko vidusskolu absolvējis cilvēks nevar samaksāt universitāšu noteikto mācību maksu. Turklāt jāatgādina, ka šogad izglītības cena ir kārtējo reizi pacelta. 
	Ieva Eriksone jau otro gadu studē vienā no Zviedrijas universitātēm - Umea. Iemesls, kāpēc viņa izvēlējās doties uz netālo Skandināvijas valsti, bija vēlme apgūt zviedru valodu un iespēja iegūt augstāko izglītību bez maksas. Ja vien students nav iekrājis akadēmiskos parādus, viņam maksā stipendiju aptuveni 175 latus mēnesī (2500 kronas). Zviedrijā ir gandrīz 40 valsts universitātes un vairāk nekā desmit privātās, taču arī tajās mācību izmaksas sedz valsts. Sākotnēji meitene domājusi pēc studijām atgriezties Latvijā, tagad plāni mainījušies, un, visticamāk, iegūtās zināšanas viņa liks lietā Zviedrijas labā. 
	Arī Ieva Birze pirms pusotra gada izlēma augstāko izglītību iegūt ārpus Latvijas. Pašlaik viņa pabeigusi trešo semestri Vācijas Johannesa Gūtenberga universitātes mākslas vēstures fakultātē. Vienīgais, kam viņa tērē naudu, ir dzīvesvietas un iztikas nodrošināšana. Jauniete stāsta, ka Vācijā esot arī valsts augstskolas, kurās ir jāmaksā gada maksa - aptuveni 300 eiro. Taču tādā gadījumā students visu gadu pilsētas sabiedriskajā transportā var braukt bez maksas. 
	Tepat Rīgā RB aptaujātie studenti par pilnībā valsts apmaksātu augstāko izglītību pat nesapņo. Latvijas universitātes (LU) politikas zinātnes pirmā kursa studente Linda par mācībām maksā vairāk nekā 500 latu gadā. Viņa atzīst, ka, lai gan mācību slodze ir liela un zinību apgūšana prasa daudz laika, lai izdzīvotu, ir jāmeklē darbs. Studēt gribētāju ik gadu ir daudz, tāpēc pat ar labām sekmēm viņa uz valsts budžeta vietu nav cerējusi. 
	Turpat sastaptais LU trešā kursa students, topošais politiķis Mārcis Brūveris par studijām maksā un nosmej, ka par velti pasaulē esot tikai siers peļu slazdā. Taču viņš ir pārliecināts, ka valstij būtu jābūt ieinteresētai atbalstīt intelektuālas jaunatnes izaugsmi. 
	Lielās studiju maksas studentu prātus sakarsējušas tik tālu, ka daži pauda bažas, ka viņu sūri grūti maksātā naudiņa tiks ieguldīta, LU Sociālo zinātņu fakultātes mītnes pagrabstāvā izbūvējot pirti un atpūtas telpu nogurušajiem mācībspēkiem. Lai gan par it kā pirts tapšanu bija padzirdējuši universitātes zemāka ranga darbinieki un pat strādnieki, kas ēkā Lomonosova ielā veic remontdarbus, fakultātes vadība to noliedz. Prorektore Gita Blaua teic, ka atpūtas telpa paredzēta universitātes stratēģiskajā attīstības plānā, naudas trūkuma dēļ tuvāko gadu laikā nekas tāds nenotiks. Pagrabā tiekot iekārtotas telpas apkopēju vajadzībām. 
	Tikmēr jaunais izglītības ministrs ir pārliecināts, ka Latvijā ir visas iespējas iegūt bezmaksas izglītību. Ministra Jura Radzeviča padomnieks Edgars Vaikulis, pārstāstot amatpersonas viedokli, atzina, ka pilnībā maksas izglītība Latvijā ieviesta netikšot - zināms skaits valsts budžeta apmaksātu vietu tiks saglabāts. Taču par studējošo atbrīvošanu no milzīgajām naudas summām gan neesot un, visticamāk, tuvākajā laikā netiks domāts - valstij nav tik daudz naudas. 
	Tuvākajā laikā vien iecerēts pievērsties tām jomām, kurās trūkst speciālistu - informācijas tehnoloģijas, ķīmijas un fizikas nozare. Speciālistu trūkums, iespējams, ļaus tās apgūt bez maksas. 
	IZM Augstākās izglītības departamenta vadītājs Jānis Čakste atzīst, ka savā mūžā bezmaksas augstākās izglītības ieviešanu Latvijā nepiedzīvos. Viņaprāt, tam, ka Latvijā par studijām ir jāmaksā tik dārgi, ir divi iemesli - naudas trūkums un politiķu vājā griba. Viņš piekrīt, ka ideālā gadījumā izglītību vajadzētu iegūt bez maksas, taču naudas izteiksmē tas no valsts prasītu vēl aptuveni 70 miljonus latu. Pašlaik valsts augstākās izglītības nozarei gadā atvēl aptuveni 30 miljonus latu. 
	J. Čakste vienlaikus atzīmē, ka mācības ārpus Latvijas nekāda saldā medus maize vis neesot, jo, ja studijas esot par velti, tad dzīve Eiropas valstīs esot krietni vien dārgāka nekā pie mums. 
	Ministrijas Finanšu un kreditēšanas nodaļas vadītāja Marina Mekša informē, ka valsts niecīgā atbalsta augstākajai izglītībai ziņā Latvijai līdzīgas esot Īrija, Grieķija un Spānija. Viņa arī vērš uzmanību, ka nupat arī Eiropā vērojama tendence ieviest zināmu samaksu par izglītību. Taču tā esot nesalīdzināmi mazāka nekā pie mums, turklāt atvieglojumi ir tiem studentiem, kuru ienākumu līmenis ģimenē nesasniedz noteikto minimumu. 
Repše nejūtas vainīgs 
par iekavētiem darbiem pirms iestāšanās ES 
Diena  03/30/04    Jaunās valdības pāriešanu saspringtākā režīmā, katru nedēļu sasaucot divas valdības un divas Saeimas sēdes, bijušais premjers Einars Repše (JL) nekādā veidā nesaista ar iepriekšējās valdības neizdarītajiem darbiem pirms iestāšanās Eiropas Savienībā. "Ja neprot strādāt, lai nesaka, ka tas ir mūsu dēļ. Tā ir vienkārši propaganda," presei pirmdien paziņoja E.Repše. Premjera padomnieks Viesturs Silenieks (ZZS) atzina, ka tagad vairs nav vietā vainīgā meklēšana, taču laikus nepieņemto dokumentu skaits ir savā ziņā rādītājs - ja valdība nebūtu pārgājusi citā darba režīmā, līdz 1.maijam paveicamos darbus varētu izdarīt labi ja līdz 1.jūlijam.
	Premjera pārstāvis arī uzsvēra, ka viss no iepriekšējās valdības saņemtais mantojums vēl nav novērtēts. Taču premjers Indulis Emsis (ZZS) ir sācis divpusējās tikšanās ar ministriem, kuru jomā ir kādas problēmas. Tāda tikšanās paredzēta arī ar zemkopības ministru Mārtiņu Rozi (ZZS), lai vienotos, vai nav nepieciešams uz laiku šai ministrijai dot papildspēkus. Neoficiāli zināms, ka pirms nedēļas bažas par zemkopības ministra darbību koalīcijas padomes sēdē bija izteikusi arī Tautas partija.
	TP valdes loceklis Gundars Bērziņš pirmdien presei sacīja, ka TP vēl cer sagaidīt JL valdībā un katra koalīcijas partija varētu arī atvēlēt jaunpienācējiem amatus cienīgai dalībai tajā. Tāda JL tikusi piedāvāta arī valdības veidošanas laikā. G.Bērziņš teica: "Jaunā laika lidmašīna krīt, un pilots nespēj to vairs vadīt. Partijai ir vai nu jāsapliķē pilots, vai jāsēdina cits stūrmanis. Tautas partija vēlas, lai JL aptur kritienu." 
	E.Repše nepieļāva domu, ka JL varētu iet I.Emša valdībā, jo visa tās darbība balstoties uz pārāk lieliem kompromisiem. Kā piemēru viņš minēja premjera pieļauto atkāpšanos no prasības - katrai ES dalībvalstij komisāru ar patstāvīgām balsstiesībām, uzskatot, ka kompromisu dēļ nevar piekāpties Latvijai būtiskā jautājumā.
Mēģina uzlikt pagaidu ielāpus 
ES priekšdarbu maisam
NRA  03/31/04    Zemkopības ministrija (ZM) piedāvājusi pagaidu risinājumus kaut daļas veterināro kravu plūsmas saglabāšanai, ko Latvijai pēc 1. maija nāktos zaudēt neuzbūvēto veterinārās robežkontroles punktu dēļ.
	Zemkopības ministrija iesaka veikt konsultācijas ar Eiropas Komisiju par iespējām caur Daugavpils un Rēzeknes dzelzceļa kontroles punktiem veikt kravu eksportu un, neatverot konteinerus, tos tikai uzskaitīt. ZM kopīgi ar Finanšu ministriju (FM) varētu arī palīdzēt kādu no Rīgas ostā esošajām privātajām noliktavām pielāgot preču pagaidu kontrolei atbilstoši ES prasībām, tādējādi nenodrošinot gan visu kravu, bet vismaz konteinerkravu kontroli. FM savukārt tiktu aicināta kontrolēt, lai kontrolpunktu būvniecība notiktu noteiktā prioritārā secībā. Precizētus abu ministriju priekšlikums valdība grasās apstiprināt rīt, savukārt vakar tā apstiprināja vairākus noteikumus, kas nosaka veterinārās prasības tirdzniecībai ar dzīvnieku izcelsmes produktiem ES. Nepieņemot noteikumus, pret Latviju varētu tikt vērsti tirgus aizsardzības pasākumi, un Latvija savus lauksaimniecības produktus ES nevarētu tirgot.
	Eiropas lietu biroja vadītāja Sanita Pavļuta-Deslandes pauda bažas par Ministru kabineta noteikumu lēno virzību. Lai arī ik nedēļu tiek pieņemti vairāki noteikumi, to skaits pēdējās nedēļās nevis samazinājies, bet pieaudzis līdz 208. Lai arī vakar valdībai saskaņā ar grafiku vajadzēja pieņemt ap 40 noteikumu, darba kārtībā tika iekļauti tikai ap 20. Apmēram 80 noteikumu pieņemšana atlikta uz pēdējo nedēļu pirms Latvijas iestāšanās ES. To nepieņemšana lielākajā daļā gadījumu nozīmētu Latvijai finansiālus īsāka vai ilgāka termiņa zaudējumus. 
	Lai pasteidzinātu pirms iestājas ES nepieciešamo likumu virzību, Saeimas Lieldienu brīvdienu laikā valdība iecerējusi pieņemt piecus noteikumus ar likuma spēku saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas, dizainparaugu, zemes reformas, Eiropas ekonomisko interešu grupām, pārtikas aprites uzraudzību. Kā būtiskākie grozījumi minami ierobežojumu atcelšana ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem Latvijā iegūt zemi īpašumā, nosakot pārejas periodu līdz 2011. gada 1. maijam, kad zemi īpašumā tie varēs iegūt tikai tad, ja veiks uzņēmējdarbību, izņemot lauksaimniecību vai mežsaimniecību.

Valdība un Saeima

Rinalds Muciņš - jaunais veselības ministrs
BNS  03/25/04     Saeima ceturtdien veselības ministra amatā apstiprināja Veselības ministrijas valsts sekretāra vietnieku juristu Rinaldu Muciņu. Par viņu balsoja 53, pret bija 24, bet atturējās 13 deputāti. 
	Muciņš ir bezpartejisks un iepriekš atzina, ka tuvākajā laikā nevienā partijā stāties negrasās. Arī premjers Indulis Emsis apstiprināja, ka Zaļo un zemnieku savienība, kas uzņēmusies atbildību par Veselības ministriju, nevēlas, lai šajā amatā "obligāti būtu partijas cilvēks". 
	Muciņš kā savas galvenās prioritātes ministra amatā minēja trīs - "cilvēku padarīšanu par veselības aprūpes sistēmas centru, darboties spējīgas Veselības ministrijas izveidi un attiecību noregulēšanu starp valsti un pašvaldībām, kas skar veselības aprūpes nodrošināšanu visiem Latvijas iedzīvotājiem". 
	Emsis, iepriekš raksturojot Muciņu, sacīja, ka viņš ir pieredzējis profesionālis, kurš spēs sakārtot veselības sistēmu. 
	Muciņš (1975) Latvijas Universitātē ieguvis juridisko izglītību un, atšķirībā no iepriekšējiem veselības ministriem, nav diplomēts ārsts. Viņš iepriekš strādājis par Veselības obligātās apdrošināšanas valsts aģentūras (VOAVA) Juridiskā departamenta direktoru, bijis Labklājības ministrijas Veselības departamenta direktora vietnieks. 
	Tāpat viņš strādājis par valsts pilnvarnieku bezpeļņas organizācijā sabiedrībā ar ierobežotu atbildību "Patoloģijas centrs" un bijis pašvaldības bezpeļņas uzņēmuma "Rīgas rajona Slimokase" jurists. Bet kopš pērnā gada februāra viņš ir VM valsts sekretāra vietnieks un Sabiedrības veselības departamenta direktors. 
	Muciņš papildus ir ieguvis arī sertifikātu par "Lattelekom" Mācību centra kursa "Pārrunu vadīšana" apgūšanu, sertifikātu par Latvijas Juridiskā centra juristu un "PricewaterhouseCoopers" kursa "Grāmatvedība un iekšējā kontrole uzņēmumā" apmeklēšanu, kā arī sertifikātu par piedalīšanos "Phare" programmas seminārā "Iestāšanās Eiropas Savienībā" un vairākus citus. 
	Līdz ar apstiprināšanu veselības ministra amatā 29 gadus vecais Muciņš ir jaunākais ministrs Induļa Emša vadītajā valdībā. 
Izstrādāta dzimumu līdztiesības programma
BNS  03/25/04     Labklājības ministrija (LM) pabeigusi darbu pie programmas dzimumu līdztiesības īstenošanai Latvijā tuvākajiem diviem gadiem, kas paredz paaugstināt sabiedrības informētības līmeni par šo jautājumu un vairākas citas aktualitātes. 
	LM Komunikācijas departamenta direktores vietniece Lelde Rāfelde aģentūrai BNS pavēstīja, ka programmas nolūks ir veicināt dzimumu līdztiesības īstenošanu un dzimumu līdztiesības principa integrēšanu visās politikas un sabiedriskās dzīves jomās. 
	Lai sasniegtu programmas mērķi, programmas ietvaros plānots radīt ģimenei draudzīgu vidi, kas palīdzētu vecākiem apvienot darba un ģimenes dzīvi, pilnveidot dzimumu līdztiesības politikas pārraudzības un novērtēšanas mehānismu un izglītot par šiem jautājumiem valsts pārvaldes darbiniekus, kā arī paaugstināt speciālistu un sabiedrības kopumā izpratni par visa veida vardarbības problēmām. 
	"Programmas projektā iekļautie rīcības virzieni nākotnē tiks attīstīti un papildināti, domājot par dzimumu līdztiesības politikas pamatprincipu īstenošanu aizvien plašākās politikas jomās," atzinusi labklājības ministre Dagnija Staķe. 
	LM uzskata, ka dzimumu līdztiesība ir viens no priekšnosacījumiem tautas attīstībai, jo nevienlīdzīga attieksme pret viena vai otra dzimuma pārstāvjiem rada neelastīgu sabiedrību, kurai ir problemātiski reaģēt uz dažādām sociālām un ekonomiskām pārmaiņām. 
	Izstrādāto programmu ministrija ceturtdien pieteica Valsts sekretāru sanāksmē. 
	"Programmas dzimumu līdztiesības īstenošanai 2004.-2006.gadam" projekta izstrādē iesaistījās speciālisti no dažādām ministrijām, kā arī pārstāvji no Latvijas Darba devēju konfederācijas, Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības un citām nevalstiskajām organizācijām. 
Martā krities 'Jaunā laika' reitings, 
ZZS - pieaudzis
BNS  03/26/04    Martā krities nu jau opozīcijā esošās partijas "Jaunais laiks" (JL) reitings, savukārt jaunā premjera Induļa Emša pārstāvētajai Zaļo un zemnieku savienībai (ZZS) reitings pieaudzis, liecina pētījuma centra "Latvijas fakti" (LF) marta vidū veiktā aptauja. 
	JL reitings mēneša laikā krities par 6,2% un martā ir 22,5%, savukārt ZZS reitings šajā laikā pieaudzis par 4% un martā ir 8,2%. 
	Ja Saeimas vēlēšanas notiktu martā, parlamentā iekļūtu tikai piecas partijas - JL (22,5%), Tautas partija (10,2 %), Zaļo un zemnieku savienība (8,2 %), kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (6,8 %), kā arī apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (5,2%). 
	Arī koalīcijā esošās Tautas partijas (TP) reitings martā ir audzis par 2,2 %, r eitinga pieaugumu martā piedzīvojusi arī kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL), kam martā reitings ir 6,8% (februārī - 5,9%). Savukārt par 3,9% mēneša laikā samazinājies Tautas saskaņas partijas reitings. Martā tas noslīdējis zem 5% barjeras un ir tikai 4%. 
	Nedaudz (-0,3 %) mazinājies apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) reitings, kas martā ir 5,2 %. 
	Par nepilnu procentu (0,9%) reitings krities arī koalīcijā esošajai Latvijas Pirmajai partijai (LPP) un martā gatavību balsot par LPP pauda tikai 3,1% aptaujāto. 
	Mēneša laikā par 0,5% noslīdējis arī Rīgas domē pie varas esošajai Latvijas Sociāldemokrātiskajai strādnieku partijai (LSDSP), un martā par partiju gatavību balsot pauduši 2,8% aptaujāto. 
	Joprojām nemainīgi zems ir parlamentā nepārstāvētās partijas "Latvijas Ceļš" (LC) reitings - 2,2%. Savukārt par 0,2% pieaudzis Rīgas vicemēra Aivara Kreitusa vadītās Darba partijas reitings, kas martā ir 1,2 %. 
	Pārējām partijām reitings nepārsniedz 1%. 
	Gandrīz ceturtā daļa (24,9%) aptaujāto nav izlēmuši vai nezina, par kuru no partijām balsotu, ja Saeimas vēlēšanas notiku martā. Salīdzinot ar februāri, šo cilvēku skaits ir pieaudzis par 6,8%. 
	Savukārt 6,3% aptaujāto vēlēšanās nepiedalītos. 
	Emša valdību apstiprināja 9.martā. 
Maldina par gatavību reformai
BNS  03/27/04    Izglītības valsts inspekcijas (IVI) vadītājs Zigfrīds Grīnpauks pieļauj, ka dažas mazākumtautību skolas apzināti inspekcijā iesniegušas zemākus pašvērtējumus par gatavību izglītības reformai. Viņam šaubas viešot vairāku skolu norādītais, ka nevar nodrošināt vajadzīgo stundu skaitu latviešu valodā. Bijušas pretrunas starp šā gada un pagājušā gada pētījumu rezultātiem. Šo un citu iemeslu dēļ Grīnpauks pieļāva, ka dažu skolu vadība apzināti uzrāda vājāku sagatavotības līmeni. Pašlaik inspekcija apkopojusi apmēram 60% no mazākumtautību skolu iesniegtajiem pašvērtējumiem un gandrīz visus par Rīgas skolām. Kad tiks apkopoti visi skolu pašvērtējumi, inspekcijas un Izglītības un zinātnes ministrijas pārstāvji, arī izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs dosies uz "problemātiskajām" skolām, lai pārbaudītu pašnovērtējumos uzrādīto informāciju un izprastu patieso situāciju.

Valdību maiņa maksā dārgi 
Rīgas Balss  03/29/04    Finanšu ministrs Oskars Spurdziņš norāda uz valsts ieņēmumu sarukumu laikā, kad tika gāzta Einara Repšes valdība un stiķēta Induļa Emša valdība. Loģiski, ka valdību maiņas laikā ierēdņi izkārtoja sev brīvdienas, bet veikli uzņēmēji (vai blēži?) - nodokļu brīvdienas. Tas atspoguļojas naftas produktu akcīzes ieņēmumu sarukumā: pērn janvārī ieņēmumi bijuši Ls 10,5 miljoni un šogad - Ls 9,9 miljoni; pērn februārī Ls 8,7 miljoni un šogad - Ls 8,47 miljoni. "Man ir kauns godīgo degvielas importētāju priekšā, kuri spiesti strādāt izkropļotas konkurences apstākļos," paziņoja ministrs. 
	Diemžēl ministram jākaunas vienatnē, jo Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektors Kārlis Ketners slimo, bet Galvenās muitas pārvaldes priekšnieks Mārtiņš Tols paņēmis bērna kopšanas atvaļinājumu. No Ketnera ministrs dzirdējis sirdi plosošu stāstu par dzīvi vēl vecās valdības laikā, kad "iepriekšējais ministrs nav laidis viņu atvaļinājumā, tāpēc veselība pasliktinājusies". Ar Tolu ministram līdz piektdienas pēcpusdienai nebija izdevies sazināties. 
	O. Spurdziņš ir nobažījies ne tikai par dažu nodokļu ieņēmumu sarukumu, bet arī par nodokļu piedzinēju un muitnieku gatavību 1. maijā būtiski mainīt savu darba kārtību atbilstīgi Eiropas Savienības normām. Iespējams, ka uzrakstītas šīs normas būs (vai jau ir uzrakstītas, bet tādā latviešu valodā, kuru - kā atklājis jaunais ministrs - paši ierēdņi nesaprot), bet iestādes nepratīs tās lietot. Tomēr ministrs vēl negrasās lemt par Ketnera un Tola atbilstību ieņemamajam amatam. "Mans mērķis ir, lai Latvijā beidzot pienāktu laiki, kad, mainoties valdībām, profesionāļi valsts iestādēs varētu neuztraukties par savu nākotni. Lai viņiem nevajadzētu meklēt draudzīgi noskaņota ārsta un pēc tam arī advokāta pakalpojumus," samiernieciski skaidroja O. Spurdziņš, gan norādot savam jaunajam valdības kolēģim Rinaldam Muciņam uz nepieciešamību mazināt viena otra medicīnas spīdekļa bezatbildību un alkatību. 
Induļa Emša reitings - pozitīvs
LETA  03/29/04    Martā jaunā Latvijas premjera Induļa Emša (ZZS) reitings ir bijis pozitīvs - plus 2,3 punkti, bet ekspremjera Einara Repšes ("JL") reitings nokrities līdz mīnus 7,2 punktiem, liecina "Latvijas faktu" veiktā aptauja. 
	Neskatoties uz Repšes negatīvo reitingu, 40,5% aptaujāto iedzīvotāju viņa darbību bija novērtējuši pozitīvi, kamēr Emša darbu pozitīvi vērtēja 36% respondentu. 
	Repšes darbu negatīvi vērtēja 47,8% no visiem aptaujātajiem, 10,7% nevarēja sniegt savu vērtējumu, bet 1% par Repši neesot dzirdējuši, savukārt Emša darbību negatīvi bija novērtējuši 33,7% no visiem respondentiem, 26,9% nav varējuši izvērtēt viņa darbu, bet 3,3% viņu nepazīstot. No aptaujātajiem pilsoņiem Repšes darbu pozitīvi vērtēja 45,3% aptaujāto, bet negatīvi - 43%, savukārt Emsi pozitīvi vērtēja 37,3% pilsoņu, bet negatīvi - 35,4%. Aptaujas rezultāti liecina, ka Repšes reitings krīt jau ceturto mēnesi: pērn decembrī tas bija plus 20,5 punkti, šogad janvārī - plus 13,7 punkti, bet februārī - mīnus divi punkti. 
	Latvijas prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas reitings kopš februāra, kad tas piedzīvoja nozīmīgu kritumu, nav būtiski mainījies, liecina "Latvijas faktu" veiktā aptauja. Martā prezidentes reitings ir 47,4 punkti, kas ir par 0,2% punktiem vairāk nekā februārī. Gandrīz nemainīgs ir saglabājies arī valsts vadītājas pozitīvais un negatīvais novērtējums. Martā V. Vīķes-Freibergas darbību pozitīvi vērtējuši 71,7% aptaujāto, kas ir par 0,3% mazāk nekā februārī.
Prezidente liela Emsi
LETA  03/29/04    Jaunā premjera Induļa Emša (ZZS) darbība ir vērtējama kā ražena un visnotaļ sparīga, intervijā Latvijas televīzijas raidījumam "Valsts pirmās personas" sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freibega. "Mani priecē tā degsme, ar kādu ministrs ir ķēries pie darbu darīšanas, it sevišķi saistībā ar visiem līdz iestāšanās brīdim Eiropas Savienībā veicamajiem pasākumiem," sacīja valsts vadītāja. Viņa norādīja, ka pati ir iepazinusies ar lielo nepieciešamo likumprojektu sarakstu, un prognozēja, ka līdz ar valdības apņemšanos palielināt sēžu skaitu tos arī izdosies izstrādāt.
Par ministru presidenta 
tikšanos ar ASV latviešiem
LETA  03/30/04    28.martā Ministru prezidents Indulis Emsis darba vizītes ASV ietvaros piedalījās ASV NATO komitejas pieņemšanā un tikās ar latviešu kopienas pārstāvjiem. Diskusijā ar Vašingtonas Latviešu evaņģēliski Luteriskās draudzes skolas vecāko klašu skolēniem un viņu vecākiem I.Emsis Latvijas uzņemšanu NATO un Eiropas Savienībā (ES) salīdzināja ar sapni, kas piepildījies: "Šodien, iestājoties NATO, ir iegūta drošība, bet ES dos iespēju sasniegt valsts sociāli ekonomisko stabilitāti un Latvijas attīstību". 
	Ministru prezidents dalījās pieredzē: "Būdams Augstākās padomes deputāts, es balsoju par Latvijas neatkarību - tas bija gods tad, bet tagad man ir gods iesniegt Latvijas Pievienošanās NATO dokumentu." 
	I.Emsis aicināja ASV latviešu jauniešus atgriezties Latvijā, jo viņu zināšanas un prasmes nepieciešamas dzimtenes - Latvijas attīstībai. "Valdībai ir svarīgi stiprināt ciešas saites ar latviešiem pasaulē, lai arī kur tie dzīvotu," uzsvēra Ministru prezidents. 
	I.Emsis skolēniem un viņu vecākiem pastāstīja par savu ikdienas darbu, sniedza ieskatu Latvijas politiskajā sistēmā, kā arī skaidroja Latvijas karavīru misijas nepieciešamību Irākā un citos "zemeslodes karstajos punktos". Īpašu interesi skolēni izrādīja par Latvijas dabu un vienu no tās bagātībām - mežiem. Ministru prezidents atbildēja, ka mežu nozarē strādājis 15 gadus un Latvijas likumi šajā jomā ir sakārtoti. 
	Ministru prezidents piedalījās arī Vašingtonas Latviešu evaņģēliski Luteriskās draudzes dievkalpojumā un tikās ar Pasaules Brīvo latviešu apvienības (PBLA) priekšsēdētāju Jāni Kukaini un Amerikas latviešu apvienības priekšsēdētāja vietnieku Juri Mežinski. I.Emsis pateicās par ASV tautiešu atbalstu viņam valdības vadītāja amatā un solīja stiprināt sadarbību ar latviešiem svešumā: "Esmu gandarīts, ka tautieši savās sirdīs un domās ir kopā ar dzimteni, ka viņiem rūp Latvijas problēmas, tās liktenis. Tikai cieši sadarbojoties un vienam otru atbalstot, mēs spēsim nodrošināt valsts ilgtspējīgas labklājības attīstību un latvietības saglabāšanu". 
	J.Kukainis pastāstīja: "Mūs uztrauc, ka esot tālumā no Latvijas, latvieši varētu aizmirst dzimto valodu, ka pamazām izzūd tradīcijas. Tāpēc, PBLA augstu vērtētu Latvijas valdības atbalstu trimdā dzīvojošiem tautiešiem". J.Kukainis informēja par gaidāmo PBLA kongresu, kurā spriedīs arī par repatriācijas jautājumiem. Tikšanās dalībnieki vienojās, ka reizi gadā PBLA valdes pārstāvji tiksies ar Latvijas valdību, lai veicinātu savstarpēju sadarbību un latviešu atgriešanos dzimtenē. 
	Dienas otrajā pusē I.Emsis teica uzrunu Vašingtonas latviešiem. Arī viņi valdības vadītājam vēlēja nezūdošu gribasspēku, kā arī aicināja skolās Latvijas vēsturi mācīt kā atsevišķu priekšmetu un veicināt izpratni par latviešu valodu, norādot, ka valodas zināšanas ir priekšrocība ikvienam. 
	ASV tautieši pauda bažas par korupciju Latvijā, kas it kā bremzējot ārvalstu investīciju piesaisti. Ministru prezidents norādīja: "Šis jautājums šobrīd tiek risināts. Es vēlos izslēgt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) politizāciju. Turklāt, KNAB jābūt neatkarīgai institūcijai gan no Ministru prezidenta, gan ministrijām, lai sabiedrības uzticība tai pieaugtu". 
Nolemj izkustināt KNAB neatkarības lietu
NRA  03/31/04     Pēc ilgākas Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) neatkarības nodrošināšanas jautājuma iekonservēšanas Saeimā tās Pretkorupcijas komisija vienojās aicināt Juridisko komisiju vēl līdz KNAB pilntiesīga vadītāja apstiprināšanai grozīt likumu, nodrošinot biroja neatkarību. 
	Arī pēc ģenerālprokurora Jāņa Maizīša uzklausīšanas Pretkorupcijas komisija nespēja vienoties, kādā veidā nodrošināt šo neatkarību un cik lielu un kā kontroli noteikt. 
	Pēc Tautas saskaņas partijas deputāta Jāņa Urbanoviča aicinājuma strupceļā nonākušās diskusijas materializēt likuma grozījumu priekšlikumos, deputāti piekrita par grozījumu pamatu ņemt Tautas partijas deputāta Jāņa Lagzdiņa jau pirms trim mēnešiem izstrādātos, bet Saeimas noraidītos priekšlikumus. 
	Tie paredz Satversmē noteikt KNAB neatkarību un nenodot to nevienas institūcijas, amatpersonas pārraudzībā. Pretēji esošajai kārtībai, ka Saeima lemj par valdības izvirzīta KNAB direktora apstiprināšanu, iestādes vadītāju J. Lagzdiņa versijā izvirzītu Valsts prezidenta vadītā Nacionālās drošības padome, līdzīgi, kā tas ir ar Satversmes aizsardzības biroja (SAB) vadītāju. KNAB budžeta projektu savukārt nesniegtu valdībā, bet tieši Saeimā, tādējādi mazinot valdošo partiju potenciālo ietekmi uz biroju. 
	KNAB vadītāja darbības izvērtēšanas un iespējamās atstādināšanas komisiju izveidotu nevis valdība, bet Ģenerālprokuratūra, kura pašlaik šo komisiju vada, bet neveido. Daļa deputātu sprieda, ka zināma KNAB pārraudzība tomēr nepieciešama, kā iespējamie varianti tika minēti kādas Saeimas komisijas, piemēram, Pretkorupcijas, pārraudzība, jau iepriekš vētītā valdības nominētā pārstāvja, piemēram, tieslietu ministra, pārraudzība, sabiedriski konsultatīvās padomes uzraudzība. 
	J. Maizītis sacīja, ka sabiedriskās padomes uzraudzība varētu tikt īstenota tikai pār korupcijas novēršanas darbību, bet nekādā gadījumā ne pār operatīvo darbību un krimināllietu izmeklēšanu. 
	To saskaņā ar likumu uzrauga Ģenerālprokuratūra, un šo kārtību likumdevējs arī negrasās mainīt. Ģenerālprokurors arī brīdināja, ka uzraudzības mehānismu nevajadzētu veidot pārāk plašu un smagnēju, lai ļautu birojam arī strādāt, ne tikai pastāvīgi kādam atskaitīties.

Saimniecība un bizness

Visstraujāk augošā nozare - būvniecība
NRA  03/25/04     Pērn Latvijā veikti būvniecības darbi par 524,7 miljoniem latu, - par 13,7 procentiem (rēķinot salīdzināmās cenās) vairāk nekā 2002. gadā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. No Latvijas galvenajām tautsaimniecības nozarēm būvniecībai pērn bijis vislielākais pieaugums.
	Latvijas Būvnieku asociācijas prezidents Viktors Puriņš, lai arī ir apmierināts ar straujajiem pieauguma tempiem, tomēr atzīst, ka, kopumā ņemot, būvniecības apjomi nav augsti. "Lai arī mēs Igaunijai esam krietni priekšā, salīdzinājumā ar Somiju vai citām Skandināvijas valstīm būvapjomi Latvijā nav lieli. Tam par iemeslu ir salīdzinoši zemais dzīves līmenis, arī iekšzemes kopprodukts nav diez cik liels. Tomēr mēs lepojamies, ka pērn tieši būvniecībai bija vislielākais pieaugums. Tirdzniecībai bija 12% pieaugums, rūpniecībai 8%, bet mums 13,7%. Tomēr mūsu būvuzņēmēju jaudas ir krietni lielākas, tāpēc arī cenšamies iegūt pasūtījumus ārzemēs,", stāsta V. Puriņš.
	Pērn ievērojami pieaudzis ārpus Latvijas veikto būvdarbu apjoms. 2002. gadā ārpus Latvijas mūsu būvuzņēmēji veica darbus par 2,4 miljoniem latu, bet pērn jau par 19,3 miljoniem. Visvairāk būvdarbu veikts NVS valstīs un Igaunijā - attiecīgi 11,5 miljoni un 3,1 miljons latu (2002. gadā - 1,0 un 0,3 miljoni latu). Šajā sfērā sevišķi aktīvi ir bijuši uzņēmēji, kuri specializējas ostu piestātņu būvē un rekonstrukcijā.
	Kā uzskata V. Puriņš, šogad ārpus Latvijas veikto būvdarbu apjoms varētu būt vēl lielāks, jo vairākas firmas ir ieguvušas lielus pasūtījumus Krievijā, Baltkrievijā, Igaunijā, Vācijā un citur. Runājot par būvniecības attīstības perspektīvām, V. Puriņš neslēpj sašutumu. "Mums nekas cits neatliek, kā meklēt darbus ārpus Latvijas, jo mūsu pašu valsts pasūtījumus ņemt ir pārāk riskanti. Valsts laikus nemaksā naudu. Būvnieki ir spiesti lūgties, lai tiem kaut ko samaksā. Citur dod 30 procentu priekšapmaksu, bet pie mums - visādas problēmas. Nav normāla parādība, ja būvniekam jāņem kredīts, lai varētu samaksāt strādniekiem algas un vēl nomaksāt nodokļus, jo valsts nav pārskaitījusi naudu," šķendējas V. Puriņš.
	Citu valstu būvnieki pērn Latvijā veikuši būvdarbus 2,1 miljona latu apmērā. Aktīvi bijuši Igaunijas un Lietuvas būvnieki - attiecīgi 1,0 un 0,6 miljoni latu.
	Jaunās būvniecības un remontdarbu apjoms ostās audzis 2,0 reizes, dzīvojamo ēku - 1,6 reizes, savukārt šoseju, ielu un ceļu - 1,5 reizes. Tajā pašā laikā izglītības iestāžu būvniecības apjoms samazinājies par 39%, vietējo cauruļvadu un kabeļu līniju - 15%, maģistrālo cauruļvadu, komunikācijas un spēka līniju - par 12 procentiem.
	2003. gadā ekspluatācijā pieņemtas dzīvojamās ēkas ar kopējo platību 194,2 tūkstoši kvadrātmetru, no tām par privātpersonu līdzekļiem - 193,9 tūkstoši kvadrātmetru. Tas ir par 3,5 procentiem vairāk nekā 2002. gadā, kad ekspluatācijā tika nodotas dzīvojamās ēkas ar kopējo platību 187,6 tūkstoši kvadrātmetru. Pēdējos gados šajā sektorā vērojama zināma stagnācija, - apjomi tikpat kā nepalielinās.
	Būvniecība ir viena no tām nozarēm, kur ir ļoti augsts ēnu ekonomikas īpatsvars. Tiek lēsts, ka, piemēram, privātmāju būvniecībā vismaz 70 procenti būvdarbu notiek pilnīgi neoficiāli. Kopumā būvniecībā ap 30 procentu no darbu kopapjoma notiek, nemaksājot nodokļus. Tomēr tas nenozīmē, ka šie apjomi neparādās statistikā. Kā paskaidroja CSP Investīciju un nekustamā īpašuma statistikas daļas vadītājs Arvīds Uibo, tad, balstoties uz dažādiem paralēliem informācijas avotiem, piemēram, izsniegto būvatļauju skaitu, mājsaimniecību budžeta pētījumu datiem un citiem, kā arī ekspertu novērtējumu par iespējamo ēnu ekonomikas īpatsvaru nozarē, rādītāji tiek koriģēti, un minētajos 524,7 miljonos latu ietilpst arī individuālo personu īstenotie remontdarbi, kurus tie veikuši pašu spēkiem.
	Pērn pieņemti ekspluatācijā daudzi svarīgi tautsaimniecības objekti, piemēram Rīgā - Stockmann universālveikals un kinozāļu komplekss, rātsnams, centrālās dzelzceļa stacijas jaunā apbūve, viesnīca Hotel Bergs, Jūrmalā - Līvu akvaparks, Daugavpilī - transporta mezgls un industriālā zona un citur vēl vairāki citi projekti.
Latvijas IT nozare sola 
atbalstīt Bibliotēkas celtniecību
BNS  03/26/04    Arī Latvijas Informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju asociācijas (LITTA) pārstāvji piektdien, tiekoties ar kultūras ministri Helēnu Demakovu, pauduši gatavību atbalstīt Latvijas Nacionālās bibliotēkas jaunās ēkas celtniecību. 
	Pašreiz notiekošajās sarunās vēl netiekot apspriesta konkrēta palīdzība. Tas būs iespējams vēlāk, kad ministrija izveidos darba grupu, kas izstrādās sarakstu ar visu, kas nepieciešams bibliotēkas darbībai, pastāstīja kultūras ministres preses sekretāre Gunda Ignatāne. 
	Nākamnedēļ pēc plānotās tikšanās ar programmatūras ražotāja "Oracle Corporation" vecāko viceprezidentu Alfonso di Janni (Alfonso di Ianni) būšot zināms vairāk par darba grupas izveidi. 
	Tā kā Nacionālajai bibliotēkai nepieciešams vērienīgs IT nodrošinājums, Demakova sākusi sarunas ar ietekmīgākajām IT kompānijām. Otrdien Demakova tikās ar "Microsoft" vecāko viceprezidentu Žanu Filipu Kurtuā (Jean-Philippe Courtois), bet ceturdien - ar uzņēmumu "Tilde" un "Dati grupa" pārstāvjiem. 
	Visi uzņēmēji, ar kuriem ministre līdz šim runājusi, ir piekrituši projektu atbalstīt, taču viskonkrētāk turpmākā rīcība ir zināma "Microsoft" gadījumā. Paredzēts, ka divu mēnešu laikā darba grupa sagatavos sadarbības līgumu, kurā būs paredzēts gan programmatūras un tehnoloģiju atbalsta apjoms, gan "Microsoft" piedalīšanās LNB projektā ar savām zināšanām un pieredzi IT jomā. 
	LITTA, kas atbalstu pauda piektdien, ir nevalstiska organizācija, kas apvieno nozīmīgu daļu lielāko Latvijas programmatūras un telekomunikāciju kompāniju un aptver elektronikas, datoru aparatūras un programmatūras, telekomunikācijas un pakalpojumu sniedzēju nozares. 
	Plānots, ka jaunā bibliotēkas ēka Daugavas kreisajā krastā starp Akmens un Dzelzceļa tiltu pacelsies 2008.gadā. Tā būs 45 000 kvadrātmetru plaša un kļūs par ikvienam pieejamu informācijas, izglītības, kultūras un sabiedrisko centru ar 1200 modernām lasītāju vietām. 
Eksportspējīgākie produkti - 
'Jungle Pop' un 'Mildronāts'
BNS  03/26/04    Konkursā "Made in Latvija" par eksportspējīgāko produktu atzīts a/s "Rīgas piensaimnieks" ražotais saldējums "Jungle POP" un a/s "Grindeks" medicīniskais preparāts "Mildronāts", kas eksportspējīgākā produkta statusu saņem jau otro gadu pēc kārtas, pavēstīja konkursa rīkotāji. 
	Savukārt mazo uzņēmumu grupā par veiksmīgāko eksportproduktu atzīta centrālās savienības "Turība" ražotā konfekte "Gotiņa", kā arī SIA "Vidzeme" fasētās kokogles 10 kilogramu iepakojumā. 
	Savukārt veicināšanas balvas saņēmuši uzņēmums "Saldus gaļas kombināts", kā arī SIA "Stradu Indrānes", kas ražo koka rotaļlietas. 
	Kopumā šogad konkursā piedalījās 50 uzņēmumu ražotie 167 produkti. 
	"EAN Latvija" ģenerālsekretāre Liene Šauriņa atzina, ka "eksportspējīgākie produkti savā ziņā ir salīdzināmi ar politiķiem, māksliniekiem un diplomātiem, kas tieši ietekmē Latvijas tēlu un prestižu ārpus valsts robežām". 
	Konkursā varēja piedalīties visi Latvijā strādājošie uzņēmumi, kuru ražoto vai fasēto produkciju marķē ar "EAN Latvija" reģistrētu svītrkodu. 
	Eksportspējīgāko produktu nosaka pēc produkta eksporta apjoma ASV dolāros. Nekādus citus kritērijus - produkta iepakojumu, garšas īpašības vai ko citu - vērā neņem. 
	Pērn pasākumā piedalījās 51 uzņēmums ar 225 produktiem, bet par eksportspējīgākiem atzina "Rīgas šprotes eļļā", biezpiena sieriņu "Kārums", "Brētliņas garšvielu sālījumā", kā arī medicīnisko preparātu "Mildronāts". 
	Svītrkodus pasaulē izmanto kopš 1970.gada. EAN koda lietošanas sākās 1977.gadā, savukārt Latvijā svītrkodus sāka piešķirt 1994.gadā. 
Starptautisks pārskats 
slavē Baltijas banku sistēmas
BNS  03/29/04     Banku sistēmas trijās Baltijas valstīs ir labā stāvoklī, jo lielās bankas ir stabilas, bet mazāko banku darbības rādītāji uzlabojas, teikts starptautiskās reitingu aģentūras "Fitch Ratings" īpašā pārskatā, kurā salīdzinātas banku sistēmas Baltijā. 
	Latvijas, Lietuvas un Igaunijas bankas pašlaik strauji kāpina kreditēšanu, jo īpaši līzinga un privātpersonu kreditēšanas jomā. Lai gan tas var izraisīt bažas, tomēr sagaidāms, ka stingrākas riska pārvaldes sistēmas lielākās bankās un plašāku pilnvaru piešķiršana regulējošām uzraudzības institūcijām palīdzēs uzlabot aktīvu kvalitāti, norādīts pārskatā. 
	Tā autori arī secinājuši, ka, par spīti strauji augošajām banku sistēmām, visās trijās Baltijas valstīs banku pakalpojumu pieejamība joprojām ir zemā līmenī. 
	Tāpat "Fitch" norāda, ka visas Baltijas valstis ietekmē ārēji notikumi, jo tās ir lielā mērā atkarīgas no ārējās tirdzniecības. Visas bankas Latvijā, Lietuvā un Igaunijā dažādā mērā ir iesaistītas tranzīta tirdzniecībā starp Krieviju un NVS un Eiropas valstīm. Visvairāk tas ietekmē Latvijas bankas un vismazāk - Igaunijas kredītiestādes. Šīs atkarības dēļ banku bilancēs lielu daļu veido ārvalstu valūtās denominēti līdzekļi, teikts "Fitch" pārskatā. 
	"Fitch" arī vēstī, ka Latvijas bankām, salīdzinot ar Igaunijas un Lietuvas bankām, ir augstāks nerezidentu depozītu īpatsvars, kas ietekmējis banku reitingus. 
	Tāpat reitingu aģentūra secina, ka visu triju Baltijas valstu banku sistēmas pozitīvi ietekmējusi lielu akciju daļu piederība ārzemniekiem, lai gan lielākā Latvijas banka "Parekss banka" joprojām ir privātu rezidentu īpašumā. 
Rūpniecības pasūtījumi 
Eiropā samazinās, Latvijā pieaug
NRA  03/31/04     Eiropas Savienības dalībvalstīs jauni rūpnieciskās ražošanas pasūtījumi šogad janvārī, salīdzinot ar 2003. gada janvāri, samazinājušies par 1,8 procentiem, Latvijā jaunu pasūtījumu apjoms pieaudzis par 37,5 procentiem. Tas ir augstākais rādītājs ES kandidātvalstīs, liecina Eurostat dati.
	Patiesības labad gan jāatzīst, ka Eurostat dati par jauniem rūpniecības pasūtījumiem ir tikai par četrām kandidātvalstīm - Ungāriju, Slovākiju, Lietuvu un Latviju. 
	Pārējās kandidātvalstis dažādu iemeslu dēļ šos rādītājus Eurostat neiesniedz. Arī salīdzinājumā ar iepriekšējo mēnesi, tas ir, decembri, Latvija vairs neizskatās tik spoži, jo janvārī jaunu rūpniecības pasūtījumu apjoms samazinājies par 8,3%. Janvārī līdzīgs samazinājums vērojams arī Ungārijā un Slovākijā, toties Lietuvā jaunu pasūtījumu apjomi pieauguši par 30,3%. ES jaunu rūpniecības pasūtījumu indekss janvārī, salīdzinājumā ar decembri, samazinājies par 3,1%.
	Tomēr, salīdzinot jaunu rūpniecības pasūtījumu apjomus ar iepriekšējo gadu, Latvija izskatās vairāk nekā pārliecinoši, lai gan šo pasūtījumu pieaugums rūpnieciskās ražošanas izlaides apjomā atspoguļojas visai maz. Centrālās statistikas pārvaldes Rūpniecības un zvejniecības statistikas daļas vadītāja Ilze Skujeniece to skaidro galvenokārt ar to, ka tiek uzskaitīti jauni pasūtījumi, taču netiek atrēķināti nost tie, kuri vēlāk tiek anulēti. 
	Bet, kā izsakās I. Skujeniece, tādu nav mazums; atsevišķos mēnešos anulēto pasūtījumu apjoms ir pat lielāks par jauniem pasūtījumiem.
	Tāpat zināmu neatbilstības iespaidu atstāj tas, ka atbilstoši ES regulām netiek apsekotas visas rūpnieciskās ražošanas nozares. Latvijas gadījumā ārpus uzskaites ir abas mūsu lielākās rūpniecības nozares - pārtikas un kokapstrādes rūpniecība. Turklāt, aprēķinot jaunu rūpniecības pasūtījumu indeksu, tiek izmantoti rādītāji faktiskajās cenās, savukārt produkcijas izlaide - salīdzināmās cenās, bet tās bieži vien stipri atšķiras no reālajām. I. Skujeniece uzskata, ka jaunu pasūtījumu apjomu pieaugums tomēr zināmā mērā atspoguļojas rūpnieciskās ražošanas izlaides rādītājos, kuri pēdējos gados stabili pieaug.
	Janvārī jaunu rūpniecības pasūtījumu indekss visvairāk pieaudzis elektrisko mašīnu un aparātu nozarē - par 54%, tekstilizstrādājumu ražošanā - par 48%, metāla ražošanā - par 32%, gatavo metālizstrādājumu ražošanā - par 12%. Samazinājies jaunu pasūtījumu apjoms apģērbu ražošanā - par 2%. Vi-si šie dati ir sezonāli izlīdzināti, tas ir, vērā tiek ņemts darbdienu skaits. 
	Salīdzinot jaunu pasūtījumu apjomus ar rūpnieciskās produkcijas izlaides apjomiem, redzams, ka elektrisko mašīnu un aparātu ražošanā vērojams pieaugums par 12,9%, arī metālu ražošana pieaugusi par 7,2%, toties tekstilizstrādājumu ražošana samazinājusies par 13,1 procentu, lai gan jaunu pasūtījumu apjoms pieaudzis par 48 procentiem.

Halle bez Multihalles?

Valdība nolemj neatteikties 
no čempionāta rīkošanas
BNS  03/30/04     Valdība otrdien nolēma, ka neatteiksies no pasaules hokeja čempionāta rīkošanas Rīgā 2006.gadā, lai gan ir izgāzies nodoms vienoties par hokeja halles celtniecību ar "Multihalli". 
	Līdz ceturtdienai valdība konsultēsies ar Rīgas domi par iespējām uzbūvēt halli, taču šajās sarunās nebūs iesaistīta ne "Multihalle", ne arī šī uzņēmuma līdzīpašnieks Latvijas Hokeja federācijas vadītājs Kirovs Lipmans. 
	Ministru prezidenta biedrs Ainārs Šlesers valdības locekļus informēja, ka četrpusējo līgumu ir atteikušies parakstīt potenciālie halles investori būvfirma "Merks". 
	Latvijas Hokeja federācijas vadītājs Lipmans pirmdien uz tikšanos ar Šleseru esot uzaicinājis arī Vācijas kompāniju "Walter Bau", kas jau iepriekš piedāvāja investēt hallē. Tomēr vācieši ir piedāvājuši pilnīgi jaunu halles finansējuma modeli, kurā ar 70 līdz 74% daļu piedalītos valdība vai Rīgas dome. 
	"Par to mēs varējām runāt pirms gada ..tā ir kārtējā reize, ka hokeja federācija mēģina manipulēt ar noteikumiem," sacīja Šlesers, piebilstot, ka viņš neredz iespēju vairs runāt par kaut kādiem alternatīviem halles būvniecības modeļiem. 
	Arī hokeja čempionāta rīcības komitejas vadītājs Guntis Ulmanis valdības sēde norādīja, ka, viņaprāt, "Multihalle" ir darījusi visu, lai čempionāts Latvijā nenotiktu. "Domāju, ka šeit ir finansiālas problēmas, zemes jautājums, bezatbildība un pāri visam vēlēšanās nevis sarīkot Latvijā hokeja čempionātu, bet gan gūt vieglu peļņu," žurnālistiem teica Ulmanis, piebilstot, ka tās gan pagaidām ir viņa izjūtas un konkrētu dokumentu, kas apliecinātu iespējamo afēru, viņa rīcībā nav. 
	Valdības sēdē Ulmanis arī pavēstīja, ka hokeja čempionāta pārcelšana uz nākamajiem gadiem ir gandrīz neiespējama, bet tiesības rīkot čempionātu vēlāk viņš novērtēja kā pilnīgi nereālas, jo "rindā stāv vēl desmit gribētāju". 
	Tomēr 5. un 6.aprīlī Latvijā ieradīsies Starptautiskās hokeja federācijas vadītājs Renē Fāzels, un tad arī Latvijai ir pilnībā jāizšķiras, kāda ir tās tālākā rīcība, klāstīja Ulmanis. 
	Valdības sēdē gan radās jautājumi par juridisko pusi, jo hokeja čempionāta rīkošana ir uzticēta nevis Latvijas valdībai, bet gan hokeja federācijai. 
	Ulmanis teica, ka galīgais termiņš hokeja halles nodošanai ir 2005.gada 1.septembris, tomēr šā gada čempionāta rīkotāju Prāgas piemērs pierādīja , ka to var pagarināt, tādēļ valdībai kopā ar Rīgas domi ir jāizvērtē situācija un, ja ir vēl kāda cerība halli uzbūvēt, tad nekavējoties ir jāpiešķir zeme. 
	Viņš norādīja, ka līdz šim halles investoru meklēšana notika "caur biezu miglu", tādēļ viņš pieļauj, ka no projekta atteicies arī "Merks". Viņš uzsvēra, ka pagaidām neviens nav redzējis pilnu hokeja halles tehnisko projektu, kuru pēc "Multihalles" pasūtījuma veidoja somu kompānijas. 
	"Stāvoklis, no vienas puses, ir dramatisks, bet, no otras puses, smieklīgs, ņemot vērā, ka aiz tā stāv tik augstas amatpersonas," rezumēja Ulmanis.  
Halli grib celt bez Multihalles 
Diena  03/31/04    Kopš otrdienas, kad potenciālais hokeja halles investors SIA Merks atsacījies slēgt līgumu ar SIA Multihalle (MH), pavisam mazas sarukušas izredzes, ka 2006.gadā Latvijā varētu noritēt pasaules čempionāts hokejā. Pēdējā iespēja valdības pārstāvju skatījumā - saistību pārtraukšana ar MH par halles celtniecību. Halli varētu uzcelt ar domes un valdības investīciju iesaistīšanu, piedaloties SIA Merks, taču tādā gadījumā būvi, kurai vietu varētu rast Lucavsalā, būtu jāuzceļ rekordātrumā. Par neiespējamu tiek uzskatīta sadarbība ar Latvijas Hokeja federācijas (LHF) vadītāju Kirovu Lipmanu, tāpēc valdība plāno deleģēt premjera biedru Aināru Šleseru tiešām sarunām ar Starptautisko Hokeja federāciju (IIHF). Tās preses pārstāvis Simons Šēnbergs Dienai gan atzina, ka starptautiskā federācija sadarbosies tikai ar LHF un jau nākamās nedēļas sākumā pārrunāt halles būvniecības jautājumu ar K.Lipmanu Rīgā ieradīsies IIHF ģenerālsekretārs Jans Oke Edvinsons.
	Izgāžoties četrpusējam līgumam, patlaban tiek skatīts jauns variants par halles būvniecību Lucavsalā. Tur aptuveni 7 hektārus zemes halles gatava piešķirt Rīgas dome, apstiprināja domes attīstības komitejas vadītājs Andris Ameriks (DP). Ja Merks tam piekristu, uzņēmumam varētu iznomāt arī 15 hektāru rezervētās zemes Skanstes ielā, kas nav iznomāti MH. Nākamajā komitejas sēdē plānots izskatīt jautājumu par zemes nomas līguma laušanu ar MH.

Kultūra

Baltijas valstis sadarbosies, 
lai saglabātu dziesmusvētku tradīciju
NRA  03/26/04     Dziesmu un deju svētku tradīcija ir iekļauta Cilvēces mutvārdu un nemateriālās kultūras meistardarbu sarakstā un, iegūstot starptautisku atzinību, tiek uzņemta UNESCO aizsardzībā. Lai vienotos par turpmāku sadarbību un apmainītos viedokļiem par to, kā šis notikums ietekmējis administratīvos, juridiskos un finansiālos pasākumus attiecībā saistībā ar dziesmusvētku tradīciju, 25. martā tikās Baltijas valstu pārstāvji.
	Latvijai ir jāizstrādā priekšlikumi nacionālās komitejas izveidei, kas spētu koordinēt rīcības plāna izstrādi tradīcijas aizsardzībai un attīstībai un tā īstenošanu. Par to tika diskutēts Kultūras ministrijā 22. martā. Gandrīz visi diskusijas dalībnieki uzsvēra, ka ir ļoti svarīgi pieņemt atsevišķu likumu par dziesmusvētkiem, to rīkošanu un naudas piešķiršanu šim mērķim. Šāda likuma pieņemšana būtu adekvāts tiesisks risinājums, kas seko starptautiskajai UNESCO atzinībai. Kā Neatkarīgajai pastāstīja UNESCO Latvijas nacionālās komisijas ģenerālsekretāre Dace Neiburga, Igaunijā un Lietuvā dziesmusvētki ir nacionālās kultūras attīstības prioritāte: "Mūsu kaimiņi šo starptautisko atzinību ir ļoti augstu novērtējuši, un dziesmusvētku tradīcija tiek virzīta, ja tā varētu sacīt, kā nācijas brends. Diemžēl pēc tikšanās ar Baltijas valstu pārstāvjiem, man palika iespaids, ka Latvija šos svētkus kā prioritāti neizvirza. Tas pārsteidza arī citus Baltijas valstu pārstāvjus."
	Igaunijā nacionālās komisijas veidošana nav nepieciešama, jo visas dziesmusvētku organizācijas funkcijas pilda Dziesmusvētku fonds. Latvijas nacionālie eksperti kritizēja situāciju mūsu valstī par to, ka Latvijā nav vienotas organizācijas, kas spētu uzņemties dziesmusvētku organizēšanu. 
	Latvija, Lietuva un Igaunija ir vienojušās par Baltijas koordinācijas komitejas izveidi dziesmu un deju svētku tradīcijas saglabāšanai un attīstībai. Komiteja strādās pie starptautisku ekspertu konferences rīkošanas, lai taptu Baltijas valstu harta par dziemu un deju svētku tradīcijas saglabāšanu un attīstību. Līdz 1. maijam katra valsts izveidos savu delegāciju septiņu cilvēku sastāvā šīs koordinācijas komitejai. Pirmo reizi komiteja kopā sanāks šī gada 1. jūlijā.
Vēsturnieku komisijai - jau desmitais sējums
NRA  03/26/04     Komunistiskā genocīda upuru piemiņas dienā, 25. martā, Rīgas pilī tika atklāta Vēsturnieku komisijas grāmata - 10. sējums Okupācijas režīmi Latvijā 1940.-1959. gadā. 
	"Tauta bez atmiņas nevar būt tauta ar nākotnes vīziju. Vēsturnieku komisija ir palīdzējusi tautas atmiņu izpētīt, nostiprināt un nodot tālāk plašākai sabiedrībai, vispārībai un nākotnei," sējuma atvēršanas svinīgajā pasākumā, uzrunājot daudzu valstu vēstniekus Latvijā, deputātus, pētniekus, muzeju un arhīvu vadītājus un Vēstures skolotāju asociācijas pārstāvjus, sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.
	Grāmatā ievietoti 15 raksti. Pētnieki ir pievērsuši uzmanību padomju varas represīvajai sistēmai Latvijā. Kopumā izsūtīšanās un represijās tepat Latvijā padomju okupācijas režīmā cieta ap 240 000 cilvēku. Pētījumos pievērsta uzmanība arī varu maiņai 1941. gadā, nacionālo partizānu pretestībai padomju okupācijas režīmam, sabiedrības noskaņojumam, policijas bataljonu formēšanai vācu laikā, kā arī daudzām citām problēmām. Daļa rakstu ir veltīta historiogrāfijas analīzei.
	Vēsturnieku komisija tika izveidota Gunta Ulmaņa prezidentūras laikā 1998. gadā. Tās pamatuzdevums ir veikt divu okupācijas režīmu - nacistiskās Vācijas un Padomju Savienības - īstenotās politikas izpēti Latvijā. Aizvadītajos gados komisija ir organizējusi septiņas starptautiskas zinātniskas konferences, kopā publicēti 10 komisijas rakstu sējumi. 
	Jaunākajā krājumā apkopoti triju apakškomisiju 2002. gadā veiktie pētījumi. Vēl šogad nāks klajā krājums, kurā būs apkopoti jaunākie pētījumi par holokaustu.
Latgaļu valodas mācību grāmata
BNS  03/27/04    Balvu novada muzejā šodien interesentus iepazīstinās ar latgaliešu valodas mācību grāmatu, informēja Balvu novada muzeja direktore Iveta Supe. Muzejā ciemos gaida grāmatas "Vasals!" autorus Juri Cibuli un Lidiju Leikumu. Pasākumu kuplinās bērnu vokālais ansamblis "Valodiņa" un tautas stāstniece Aina Korkla ar pseidonīmu Krapaču Ļuce. Supe klāstīja, ka grāmata esot 120 lappušu bieza un tās saturs balstīts uz 20. gadsimta latgaliešu rakstu valodas normām. Izmantota arī šo avotu leksika. "Tur ir gan fonētika, gan gramatika, gan par lietvārdiem, īpašības vārdiem, par to galotnēm un locīšanu. Kā jau valodas mācību grāmata," sacīja Supe.
Nacionālajam teātrim sola otrus simt gadus
Rīgas Balss  03/29/04    Rekonstruētajā Latvijas Nacionālajā teātrī būvdarbi beigušies, un nu līdz maija beigām atlicis vien pabeigt tā labiekārtošanu. Ēkas restauratori sola, ka pēc tik pamatīga remonta simtgadīgajam teātrim "jāstāv" vēl vismaz simt gadu. Iecerēts, ka šodien ar būvfirmas "RBS Skals" paveikto teātra rekonstruēšanā iepazīsies Rīgas mērs Guntars Bojārs, viņa vietnieks Sergejs Dolgopolovs un domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komitejas vadītājs Dainis Īvāns. 
	Piektdien teātra ēkā pabijušais pašvaldības Īpašuma departamenta direktors Jānis Zviedris RB atzina, ka jaunā ēka esot ārkārtīgi skaista un remontdarbi veikti ļoti labā kvalitātē. Nacionālais teātris pilnībā atguvis vēsturisko izskatu. 
	Aprīļa vidū tiks uzstādīti jaunie krēsli, tapšanas stadijā ir arī rekonstruētās skatuves priekškars. J. Zviedris informēja, ka teātra tehniskais personāls jau uzsācis iepazīšanos ar modernizētajām skatuves tehnoloģijām - audio un apgaismošanas iekārtām. Viņš pastāstīja, ka, tiekoties ar būvdarbu veicējiem, tie atzinuši - ēkai būtu jākalpo vismaz simt gadu. Taču tas, viņaprāt, iespējams vien tad, ja ēka tiks pareizi ekspluatēta un kārtējie remontdarbi tiks veikti laikus. Pretējā gadījumā ēku diezgan ātri var atkal novest līdz avārijas stāvoklim. Jautāts, vai viņš nebaidās, ka Nacionālo teātri varētu piemeklēt līdzīgas likstas kā Rātsnamu, kam visai drīz pēc tā nodošanas ekspluatācijā jau sāka tecēt jumts, J. Zviedris atbild noliedzoši: "Teātrim ir uzlikts kārtīgs jumts, nevis kaut kādi gaisa dārzi un sarežģītas konstrukcijas. Protams, iespējams, ka jumtam remontdarbi būs nepieciešami agrāk nekā pēc simt gadiem, taču ūdens uz galvas nevienam negāzīsies. 
Pasniegtas Gada balvas literatūrā
DELFI  03/29/04    2001. gadā ar Valsts Kultūrkapitāla fonda atbalstu Latvijas Rakstnieku savienība (LRS) aizsāka nu jau par tradicionāliem kļuvušos Gada balvas literatūrā pasniegšanas svētkus. Arī šogad LRS aicināja izdevniecības, preses izdevumu redakcijas, augstskolas un citas kultūras institūcijas izvirzīt kandidātus balvai, izvērtējot 2003. gada literatūras ražu. Kopā tika pieteiktas 43 grāmatas. 
	Žūrijā (Ēriks Hānbergs, Inta Čaklā, Anita Rožkalne, Lita Silova, Mudīte Treimane, Ieva Zole, Laima Muktupāvela, Nora Ikstena, Marta Grēviņa - Dziļuma, Liāna Langa), izvērtējot pieteiktos kandidātus, lēma, ka Gada balvas piešķiramas: Inese Zanderei par dzejoļu krājumu "Melnās Čūskas maiznīca" (Neputns, 2003);
	Zigmundam Skujiņam par stāstu krājumu "Buršana un tinte" (Atēna, 2003);
	Amandai Aizpurietei par Annas Ahmatovas "Melnais gredzens" atdzejojumu (Atēna, 2003);
	Dagnijai Dreikai par Hermaņa Melvila "Mobijs Diks jeb baltais valis" tulkojumu (Daugava, 2003);
	Mārai Cielēnai par krājumu "Pasakas" (Atēna, 2003);
	Ingai Ābelei par lugu krājumu "Lugas" (Atēna, 2003).
	Katru gadu tiek pasniegtas divas mūža balvas. Mūža balva literatūrā piešķirta Ludmilai Azarovai, kura ilggadīgi, mākslinieciski augstvērtīgā līmenī radījusi darbus dzejā, daudz atdzejojusi un tulkojusi latviešu literatūru krievu valodā, ir sastādījusi Ojāra Vācieša kopotos rakstus, ir daudzu rakstu un eseju par Rīgu autore. Ludmila Azarova ir arī nerimtīga dzejnieka Ojāra Vācieša radošā mantojuma apzinātāja un sargātāja. Marina Kosteņecka atzīst: "Nav viegli būt liela dzejnieka sievai, mūzai un literārā mantojuma glabātājai. Ludmila Azarova ar šo savu misiju godam tiek galā, par ko arī liecina 2003. gada Ojāra Vācieša gada novērtējums kultūras jomā." 
	Mūža balva tulkošanā - Manfrēdam Pēteram Heinam par ilggadīgu, mākslinieciski augstvērtīgā līmenī veiktu latviešu literatūras tulkošanu vācu valodā. Nora Ikstena par atdzejotāju ir teikusi: "Savu izcilo tulkotāja talantu viņš lietojis, lai tulkotu Amandas Aizpurietes, Aleksandra Čaka, Knuta Skujenieka, Kārļa Vērdiņa dzeju. Manfrēds Pēters Heins šajā darbā ieguldījis sirdi un dvēseli. Viņš ir savrups, gaišs un talantīgs cilvēks, kurš iemīlējis Latviju caur dzeju." 
	Reizē ar Gada balvu literatūrā savu balvu pasniedza literārais mēnešraksts "Karogs" Latvijas Literatūras centra direktorei Martai Grēviņai-Dziļumai par Prozas lasījumiem un literatūras žurnāls "Luna" Andrai Manfeldei par debiju prozā un dzejā. 
Karogs martā
NRA  03/31/04    Žurnāla Karogs marta numurā Gunta Bereļa intervijā ar pagājušā gada Prozas lasījumu viesi Iļju Stogovu var uzzināt, ka "vidēji jauns autors Krievijā par romānu saņem 300 līdz 500 dolāru". Jāteic, ar iztēli apveltīts vai nu pats Stogovs, vai arī Krievijas izdevēji. Tālāk Māras Kalves tulkojumā lasāms fragments no Iļjas Stogova slavenākā romāna Mačo neraud. 
	Karogs iepazīstina ar austriešu rakstnieku un dramaturgu Atrūru Šnicleru - fragments no viņa darba Sapņa novele Aijas Jakovičas tulkojumā. Vēl Tekstos - Imanta Auziņa, Evas Mārtužas un Kārļa Vērdiņa dzeja, kā arī redakcijas meklētā autora Arvīda Deģa novele. Fragments no Māra Čaklā nepabeigtās grāmatas Dzīve kā piedzīvojums jau ieskaitīts Literatūras vēstures sadaļā. 
	Šī mēneša Karoga tēmā - padomju laika kontrkultūra - izmantots fragments no Līvijas Jēkabsones topošā doktora darba. Likumsakarīgs turpinājums Karogā publicētajiem Andra Bergmaņa haotiskajiem vietējās bohēmas atmiņu vēstījumiem, tomēr nekādi nevaru piekrist Gunta Bereļa Skata ievadā paustajam apgalvojumam, ka vienīgais kontrkultūras atspoguļojums latviešu literatūrā meklējams Miervalda Birzes Rozā zilonī. Būtu gribējies vairāk lasīt kaut vai par Sandra Rīgas grāmatu Priziv, kas tomēr atzīstama kā sava laika literatūras paraugs. Arī nesen iznākusī Jura Veitnera dzejoļu izlase Putns debesīs būtu vērtējama Skatā skatītā laika kontekstā. 
	Kritikā - Daces Rukšānes svaigākā grāmata Laimas Muktupāvelas un Ilmāra Zvirgzda vērtējumā. Karogs vērtē nez no kurienes (tīmekļa?) izraktos Anarkņa tekstus. Artūrs Punte no Stefana Ezras Dimitera pantu bērnišķīgās pareiz(!)rakstības un jaunvārdu darinājumiem izvilinājis varbūtējās jaunās latviešu valodas un gramatikas tapšanas nosacījumus. Pētera Bankovska enciklopēdiskā erudīcija, vērtējot Jāņa Mauliņa "romānu hipotēzi" Aizvēstures traģēdija. 
	Mēneša notikums - gada skaistāko grāmatu skate.

Citas ziņas

Atceras komunistisko represiju upurus
BNS  03/25/04     Klātesot vairākiem tūkstošiem cilvēku, valsts augstākās amatpersonas ceturtdien svinīgi nolika ziedus pie Brīvības pieminekļa, lai godinātu pirms 55 gadiem uz Sibīriju izsūtīto ļaužu piemiņu. Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, uzrunājot sanākušos, uzsvēra, ka ir svarīgi atcerēties šo Latvijas vēstures tumšo posmu, lai nekad nepieļautu tā atkārtošanos. 
	"Šodien Latvijai ir sēru diena. Mēs atceramies to 55 gadus veco miglaino pavasara rītu, kad tika izpildīta no Padomju Savienības vadības saņemtā pavēle," sacīja prezidente. 
	"Pamatā tas bija terora akts, lai iebiedētu trīs okupētās un anektētās neatkarīgās Baltijas valstis un to iedzīvotājus, lai viņu apziņā liktu saprast, ka viņu neatkarība ir zaudēta, ka viņu tiesības ir zaudētas, ka, lūk, pienākuši ir citi laiki," uzsvēra Vīķe-Freiberga. 
	Prezidente teica, ka, nosodot komunistisko un totalitāro ideoloģiju, nedrīkst izvirzīt apsūdzības ne pret vienu tautu. "Jo tie ļaudis, kas pielika savu roku pie tā, lai šīs masveida deportācijas varētu tikt īstenotas, ir ļoti daudzu un dažādu tautību piederīgie," viņa sacīja. 
	Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre, Nacionālo bruņoto spēku amatpersonas, Saeimas deputāti un vairāki simti represēto uz Brīvības pieminekli devās gājienā no Okupācijas muzeja. Pie pieminekļa viņus sagaidīja vairāki tūkstoši cilvēku. 
	Kopā ar valdības un Saeimas pārstāvjiem ziedus pie Brīvības pieminekļa nolika arī vairākas Latvijas nacionālās frontes aktīvistes, kas pazīstamas kā "Gardas meitenes". 
	Atceres pasākuma ievadā notika svinīga goda sardzes maiņa. 
	25.marts ir Komunistiskā genocīda upuru piemiņas diena, kurā Latvijā atceras 1949.gada 25.martā uz Sibīriju izsūtītos cilvēkus. 
"Al Jazeera" filmēs sižetu 
par izglītības reformu Latvijā
LETA  03/30/04     Šā gada aprīlī Latviju plāno apmeklēt arābu televīzijas kanāla "Al Jazeera" filmēšanas grupa, lai gatavotu sižetu par izglītības reformu, otrdien ziņo laikraksts "Čas". To laikrakstam apstiprinājis "Al Jazeera" Maskavas biroja vadītājs Akrams Hazams. Viņš norādījis, ka arābu televīzijas žurnālisti uzmanīgi seko Latvijas integrācijas Eiropas Savienībā un NATO procesiem. Redzētais Krievijas televīzijās liecina par problēmām Latvijā, norādījis "Al Jazeera" Maskavas biroja vadītājs. "Gribu atbraukt, lai visu redzētu pats savām acīm," sacījis žurnālists. 
	Kā raksta "Čas", "Al Jazeera" ēterā jau rādīti sižeti par izglītības reformu Latvijā, piemēram, reportāža no krievu skolu aizstāvju štāba. Šie sižeti gan bijuši balstīti uz Krievijas televīziju materiāliem. Latvijā "Al Jazeera" žurnālisti vēlas tikties ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, ārlietu ministru Rihardu Pīku (TP), sabiedrisko organizāciju pārstāvjiem, mazākumtautību skolu audzēkņiem. 
	Kā informē laikraksts, "Al Jazeera" auditorija ir vairāk nekā 40 miljoni cilvēku. Televīzijas kanāla galvenais birojs atrodas Katarā. 
Latviešu ķirurgs operēs 
ASV prezidenta amata kandidātu 
Diena  03/31/04    Latviešu izcelsmes ārsts Bertrams Zariņš trešdien Bostonā veiks nelielu pleca operāciju ASV senatoram Džonam Kerijam, kurš šogad cer uzvarēt ASV prezidenta vēlēšanās un kļūt par Baltā nama saimnieku. B.Zariņš ir izcils sporta medicīnas speciālists, kurš aprūpē arī Bostonas profesionālās sporta komandas, ieskaitot NHL hokeja klubu Boston Bruins. 
	60 gadu vecais Dž.Kerijs sūdzas par sāpēm labajā plecā, jo viņš ir ievainojis kādu cīpslu, kas atrodas zem lāpstiņas, ziņo Reuters. Nepatīkamais gadījums notika vēlēšanu kampaņā, kad Dž.Kerija autobuss pēkšņi apstājās un senators centās saglabāt līdzsvaru. Dž.Kerijs ir Demokrātu partijas pārstāvis, kurš ASV prezidenta vēlēšanās novembrī grib pārspēt tagadējo Baltā nama saimnieku Džordžu V.Bušu.
	B.Zariņš šo pleca operāciju veiks trešdien Bostonas klīnikā.
	Paredzams, ka operācija ilgs aptuveni 45 minūtes un Dž.Kerijs būs vispārējā anestēzijā, vēsta AP. Ārsti izdarīs apmēram piecus centimetrus garu iegriezumu, lai uzliktu šuves un salabotu bojāto cīpslu. "Es paredzu pilnīgu atveseļošanos. Šādas operācijas mēs veicam katru dienu," doktors B.Zariņš stāstījis amerikāņu žurnālistiem.
	Pēc operācijas Dž.Kerijam būs jāierobežo aktivitāte vēlēšanu kampaņā - jāatsakās no politiķu iemīļotās rokas sniegšanas un mazu bērneļu cilāšanas. B.Zariņš preses konferencē mierinājis rosīgo politiķi, ka šīs grūtības būs pārejošas. "Pēc divām vai trim nedēļām viņš atkal varēs spiest roku. Tomēr vēl dažas nedēļas viņam būs grūti pacelt rokas virs galvas."
	B.Zariņš pasaules slavu iemantojis kā viens no artroskopiskās ķirurģijas aizsācējiem pasaulē (artroskopija sniedz iespēju locītavas apskatīt no iekšpuses ar videoskopu un operējot ļauj ārstiem strādāt precīzāk). B.Zariņš veicinājis šīs ārstēšanas metodes attīstību arī Latvijā, Dienai pastāstīja profesora kādreizējais audzēknis, Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas (TOS) direktors Valdis Zatlers. 
	B.Zariņš bijis viens no 1.Latviešu Ārstu kongresa rīkotājiem un vēlāk Latvijas medicīnai palīdzējis materiāli, vairākas slimnīcas palīdzot apgādāt ar artroskopijas iekārtām.