K a s   j a u n s	
Nr. 340:   2004.g. 18.-24.marts	
L a t v i j ā ?	

Latvija Eiropā un pasaulē

Eksčekisti varēs kandidēt
Eiroparlamenta vēlēšanās
BNS  03/18/04     Saeima 18. martā neatbalstīja apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) sagatavotos grozījumus Eiroparlamenta vēlēšanu likumā, ar kuriem bija paredzēts liegt bijušajiem Valsts drošības komitejas (VDK), kompartijas un Interfrontes pārstāvjiem kandidēt Eiroparlamenta vēlēšanās. 
	"Tēvzemiešu" priekšlikumu atbalstīja 36 deputāti, 19 balsoja "pret", bet 28 atturējās. "Par" balsoja visi klātesošie Tautas partijas deputāti, TB/LNNK un Zaļo un zemnieku savienības deputāti, kā arī Latvijas Pirmās partijas deputāti Dzintars Jaundžeikars, Pēteris Simsons, Jēvgēnija Stalidzāne un Inese Šlesere. 
	"Pret" balsoja Tautas saskaņas partijas deputāti, politiskās organizācijas "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" deputāti un Latvijas Sociālistikās partijas frakcijas deputāti. Atturējās visi partijas "Jaunais laiks" deputāti, kā arī pārējie LPP frakcijas deputāti. 
	Kā debatēs norādīja Pēteris Tabūns (TB/LNNK), mūsu valsts ir jauna un mūsu stabilitāte nav nemaz tik droša. "Latviju no iekšpuses grib sagraut mūsu ienaidnieks," sacīja Tabūns, uzsverot, ka "Krievija dara visu iespējamo, lai šeit destabilizētu situāciju, tāpēc ir ļoti svarīgi pieņemt šos grozījumus". Tabūns īpaši vērsās pie frakcijas "Jaunais laiks" deputātiem, lai tie saprot lēmuma svarīgumu. 
	Savukārt Juris Sokolovskis (PCTVL) Tabūnu no tribīnes salīdzināja ar murkšķi no filmas, kas dzīvo vienu un to pašu dienu un gaida pavasari. Sokolovskis aicināja "tēvzemiešus" tik daudz nesatraukties un neiesniegt murgainus priekšlikumus. 
	Šā gada 29.janvārī Saeima pieņēma Eiroparlamenta vēlēšanu likumu, kurā nav noteikti ierobežojumi kandidēt bijušajiem čekistiem un kompartijas biedriem, kas partijā bija pēc 1991.gada 13.janvāra. Šo priekšlikumus atbalstīja JL, LPP, kā arī kreiso partiju deputāti. 
Joprojām ir apdraudēta Latvijas
pārtikas ielaišana Eiropas Savienības tirgū
Diena  03/23/04     Latvijai ir laiks sakārtot likumus tā, lai pēc iestāšanās pārtikas produktu eksports uz pārējām ES valstīm tiktu atļauts, taču joprojām iespējams, ka Latvija kopējā tirgū tomēr netiks ielaista. Tā pēc zemkopības ministra Mārtiņa Rozes un ES patērētāju aizsardzības komisāra Deivida Bērna tikšanās atzina viņa pārstāve Beāte Gmindere.
	Eiropas Komisija (EK) sākusi gatavot drošības pasākumu procedūru pret Latviju, taču vēl nav sākta pārējo dalībvalstu aptaujāšana jeb pasākumu izziņošana. Procedūra tiks apturēta tikai tad, kad EK būs saņēmusi jau pieņemtos valdības noteikumus un tabulu, kas apstiprina ES direktīvu un Latvijas normatīvo aktu atbilstību. M.Roze pirmdien iepazīstinājis komisāru ar pagājušonedēļ valdības sniegto konceptuālo atbalstu noteikumu projektiem un plānu tos pilnībā apstiprināt šo ceturtdien. "Likumu atbilstība ir ļoti svarīga. Ja to nav, Latvijai ir slēgts viss ES pārtikas tirgus," apstiprināja B.Gmindere. M.Roze ar komisāru pārrunājis arī to, ka būs iespēja papildināt sarakstu ar konkrētiem pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kuriem varēs noteikt pārejas periodus ES drošības normu izpildei.
	Kā sacīja D.Bērna pārstāve, pārejas periodi tā saucamajiem lieljaudas uzņēmumiem var būt līdz diviem gadiem. Lai tos piešķirtu, EK jābūt pārliecībai, ka uzņēmumam ir plāns un līdzekļi. 
	Pārejas perioda laikā produktus iespējams pārdot vietējā jeb Latvijas tirgū, pēc tā beigām - arī pārējās ES valstīs. Šomēnes atļaujas tirgot svaigu gaļu ES saņēma pirmie divi Latvijas uzņēmumi - Ruka un Lankalni. 
	Sarunas par papildu pārejas periodu piešķiršanu norit ar vairākām jaunajām dalībvalstīm, taču pārtikas likumdošanas jomā Latvija jaunpienācēju vidū ir vissliktākajā pozīcijā, pirmdien atzina neoficiāli avoti.
Saeima un valdība

Saeimā notiks lielā deputātu rotācija
BNS  03/18/04     Saeimā ceturtdien notiks lielā deputātu rotācija, kad parlamentā atgriezīsies bijušie ministri un visi jaunie ministri, izņemot reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru Andreju Radzeviču, noliks deputātu mandātus.
	Saeimas Mandātu un iesniegumu komisija ceturtdien aicinās Saeimu lemt par deputātu mandātu atjaunošanu bijušajiem ministriem, un līdz ar astoņu bijušo ministru mandātu atjaunošanu no Saeimas būs jāaiziet tiem deputātiem, kas parlamentāriešu pienākumus pildīja ministru vietā. 
	Paredzēts, ka ceturtdien deputāta mandātu uz ministru pienākumu pildīšanas laiku noliks arī gandrīz visi jaunie ministri. Deputāta mandātu noliks Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) pārstāvis, Ministru prezidents Indulis Emsis, Tautas partijas (TP) jaunie ministri - aizsardzības ministrs Atis Slakteris, tieslietu ministre Vineta Muižniece un ārlietu ministrs Rihards Pīks, kā arī Latvijas Pirmās partijas (LPP) jaunie valdības locekļi - Ministru prezidenta biedrs Ainars Šlesers, iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons un īpašu uzdevumu ministrs bērnu un ģimenes lietās Ainars Baštiks. 
	Paredzēts, ka Emša vietā ZZS frakcijā deputāta pienākumus pildīs uzņēmējs Visvaldis Skujiņš, jo viņa trīs priekšgājēji no iespējas pildīt deputāta pienākumus atteikušies. Nākt uz Saeimu atteicies gan "Latvenergo" padomes loceklis Roberts Dilba, gan Nacionālās radio un televīzijas padomes priekšsēdētāja vietnieks Aivars Berķis, gan Rīgas domnieks Pauls Putniņš. 
	Savukārt Slaktera vietā uz Saeimu nāks politologs Artis Pabriks, jo iepriekšējā pretendente 7.Saeimas deputāte Vaira Paegle ir atteikusies no iespējas kļūt par deputāti. 
	Muižnieces vietā uz Saeimu nāks ārsts no Saldus - Uldis Briedis, kurš jau piekritis kļūt par deputātu. Savukārt ārlietu ministra Pīka vietā uz Saeimu nāks 7.Saeimas deputāts un ārsts Valdis Ģīlis. 
	LPP jauno ministru vietā nāks bijušais deputāts Pēteris Simsons, LPP valdes locekle Inta Feldmane un mācītājs Jānis Šmits. Bijusī deputāte Ingrīda Labucka, kura ievēlēta par Eiropas Kopienas tiesas tiesnesi, ir atteikusies kļūt par deputāti. 
	Deputātiem, kuri 8.Saeimā pirmo reizi sāks pildīt deputāta amata pienākumus, ceturtdien būs jādod deputāta zvērests. 
	Saeimas sastāvā ceturtdien atgriezīsies bijušie ministri - premjerminstrs Einars Repše, izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis, finanšu ministrs Valdis Dombrovskis, iekšlietu ministrs Māris Gulbis, kultūras ministre Ingūna Rībena un veselības ministre Ingrīda Circene. Līdz ar viņu atgriešanos Saeimā deputātu mandātus JL frakcijā zaudēs - Guntis Bērziņš, Juridiskās komisijas vadītāja Solvita Āboltiņa, budžeta komisijas vadītāja Baiba Brigmane, Ēriks Škapars, Roberts Jurķis un JL novērotājs Eiropas Parlamentā Aldis Kušķis. 
	Saeimā ceturtdien mandātus atjaunos arī bijušie "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) ministri - satiksmes ministrs Roberts Zīle un aizsardzības ministrs Ģirts Valdis Kristovskis. Līdz ar viņu atgriešanos mandātus TB/LNNK frakcijā zaudēs deputāti Inese Vaidere un Juris Dobelis. 
	Paredzēts, ka Vaidere atgriezīsies Rīgas domes deputātes amatā. 
	Pagaidām par mandāta nolikšanu nav paziņojis bijušais JL deputāts un jaunais reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Radzevičs, kurš aģentūrai BNS jau iepriekš atzina, ka ar mandāta nolikšanu nesteigsies. 
	Līdz ar deputātu sastāva izmaiņām būtiski mainīsies arī Saeimas komisiju sastāvs, par kuru arī Saeima, visticamāk, lems ceturtdien. 
Valdība sāk sēdes divreiz nedēļā
NRA  03/19/04    Ministru kabinets (MK) 18. martā sanāca uz ārkārtas sēdi, kurā pārsvarā skatīja ar Eiropas Savienību (ES) saistītu likumdošanu. MK atbalstīja vairākus normatīvos aktus un rīkojumu projektus, kas nepieciešami, lai turpinātu Latvijas lauksaimnieciskās produkcijas eksportu uz ES.
	Neatkarīgā jau rakstīja, ka Latvijai jāpieņem 36 likumi un apmēram 200 MK noteikumu, lai neradītu būtiskus zaudējumus uzņēmējiem pēc valsts pievienošanās ES 1. maijā. Lai to pagūtu, valdība līdz iestājai ES sēdes sasauks ne tikai otrdienās, bet arī ceturtdienās. 
	Zemkopības ministrija izskatīšanai valdības sēdē bija iesniegusi 17 normatīvo aktu projektus, kuri vēl nav saskaņoti ar Tieslietu ministriju un Valsts kanceleju, un abām šīm institūcijām ir vairākas iebildes. Valdība ministrijas izstrādātos normatīvos aktus konceptuāli atbalstīja, pirms parakstīšanas tie vēl būs jāsaskaņo.
	Zemkopības ministrs Mārtiņš Roze valdības sēdē skaidroja, ka agrāk normatīvo aktu projektus izskatīšanai valdībā nevarēja virzīt, jo Saeimā nebija pieņemti likumi, kas deleģē šo noteikumu izstrādi. Viņš norādīja, ka normatīvie akti ir nepieciešami, jo, tos laikus nepieņemot, Eiropas Komisija piemēros sankcijas - slēgs ES tirgu Latvijas pārtikas precēm. Sankcijas pret Latviju var piemērot jau sešas nedēļas pirms iestāšanās ES. 
	Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, vērtējot situāciju ar nepieņemtajiem likumprojektiem un noteikumiem, sacīja, ka vispirms valdībai steidzīgi jāstrādā, lai situāciju labotu, un jākonstatē, kur ir bijusi aizķeršanās un kādi ir bijuši vilcināšanās iemesli. Šādā situācijā "pirmais ir dzēst ugunsgrēku un tad meklēt iemeslus, kādēļ tas ir izcēlies," sacīja Valsts prezidente.
TB/LNNK līderi kritizē Emša valdību
BNS  03/20/04    Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) līderi sestdien domes sēdē kritizēja Induļa Emša vadīto valdību un pauda bažas par kreiso spēku ietekmes palielināšanos. 
	TB/LNNK līderis Jānis Straume teica, ka līdz ar jaunās valdības izveidošanu amatus Saeimas komisiju vadībā un ministrijās ieguvuši vairāki no kreisajiem spēkiem ievēlētie deputāti. 
	Straume atgādināja, ka Emsis pēc valdības izveidošanas solījis ar tajā neiekļautajiem spēkiem runāt par sadarbību. "Taču, jāsaka atklāti, nekas tāds nav noticis," viņš sacīja. 
	Viņš kritizēja Emša rīcību, tikai dažas dienas pēc nākšanas pie varas mēģinot nomainīt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja vadītāju. 
	TB/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs Māris Grīnblats savukārt pavēstīja, ka "tēvzemieši" nebūs iecietīgi, ja manīs, ka valdībā vēl lielāku ietekmi gūst no Tautas saskaņas partijas (TSP) pārnākušie deputāti. 
	"Ja koalīcija novirzīsies no nacionālā kursa un virzīsies vēl vairāk kreisā virzienā, mēs darīsim visu, lai šo valdību gāztu," paziņoja Grīnblats. 
	Gan viņš, gan bijušais aizsardzības ministrs Ģirts Valdis Kristovskis pauda bažas par NATO attieksmi pret Latviju pēc tam, kad par iekšlietu ministrijas parlamentāro sekretāru iecelts Dainis Turlais, kurš padomju laikā bijis augsta militārpersona PSRS bruņotajos spēkos. 
Amatpersonas 
pārrunās Stratēģiskās komisijas izveidi
NRA  03/24/04    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga šodien, 24. martā, plāno ar Ministru prezidentu Induli Emsi runāt par nepieciešamību virzīt valsts stratēģisko attīstību, izveidojot Stratēģiskās analīzes komisiju, vēsta Valsts prezidenta kancelejas preses dienests. 
	Vakar sarunā ar prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu piedalījās akadēmiķis Latvijas Universitātes Starptautiskā biomedicīnas un biotehnoloģijas centra direktors Elmārs Grēns, akadēmiķis demogrāfs Pēteris Zvidriņš, politoloģe Latvijas Universitātes profesore Žaneta Ozoliņa un profesors Latvijas Universitātes Latvijas vēstures katedras vadītājs, starptautiskās vēsturnieku komisijas loceklis Aivars Stranga. Prezidente uzsvēra, ka pie Valsts prezidenta institūcijas veidojamā komisija apvienotu Latvijas zinātnisko potenciālu valsts stratēģiskās attīstības un interešu labā. Komisijas vadītāja būs profesore Ž. Ozoliņa.
	Paredzams, ka komisija veiks pētījumus par Latvijas kā pilntiesīgas Eiropas Savienības un NATO dalībvalsts iespējām un vietu pasaules attīstības procesos, kā arī veicinās kvalitatīvu dialogu ar likumdevējvaru, izpildvaru un sabiedrību kopumā par valsts attīstību un demokrātijas stiprināšanu.
	V. Vīķe-Freiberga ar aicinājumu veidot Stratēģiskās analīzes komisiju nāca klajā šā gada janvārī, uzsverot, ka valsts stratēģijas redzējums ir būtisks priekšnoteikums valsts efektīvai attīstībai. Viens no komisijas darbības uzdevumiem būs vienot akadēmiskās un politiskās vides potenciālu, kā arī radīt diskusiju un argumentāciju forumu, kas kalpotu lēmumu pieņemšanai un būtu pamats jaunam dialogam par Latvijas vietu, lomu un iespējām pasaulē.
Emsis veselības ministra amatam 
nominē Muciņu
BNS  03/24/04     Premjers Indulis Emsis veselības ministra amatu nolēmis uzticēt pašreizējam Veselības ministrijas valsts sekretāra vietniekam juristam Rinaldam Muciņam, to Emsis trešdienas vakarā apstiprināja žurnālistiem. 
	Viņš sacīja, ka Muciņš ir pieredzējis profesionālis, kurš spēs sakārtot veselības sistēmu. Par viņa darbu atbildību uzņemsies Emša pārstāvētā Zaļo un zemnieku savienība (ZZS). 
	"Es speciāli meklēju, lai veselības ministrs nebūtu dakteris. Man, goda vārds, nav nekas pret dakteriem, bet iepriekšējā pieredze ir parādījusi, ka šeit ir vajadzīgs spēcīgs administrators," sacīja Emsis. 
	Viņš norādīja, ka "Muciņš ir profesionālis, kurš ilgu laiku strādājis veselības sistēmā, viņš to labi pārzina un šajā jomā problēmas zina". Premjers arī pauda, ka jaunā veselības ministra viens no galvenajiem uzdevumiem būs veselības sistēmas līdzekļu administrēšanas sakārtošana. Kā vienu no problēmām viņš minēja Pasaules bankas finansētās veselības reformas realizācijas kavēšanos. 
	Muciņš Latvijas Universitātē ieguvis juridisko izglītību un, atšķirībā no iepriekšējiem veselības ministriem, viņš nav diplomēts ārsts. 

KNAB

Politiķiem KNAB prioritāte runās, ne darbos
NRA  03/19/04     Lai arī vairākums Saeimas frakciju pārstāvju uzskata, ka pirms Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītāja iecelšanas būtu jāatrisina jautājums par KNAB statusu, ar tā noteikšanu deputāti nesteidzas. 
	Premjers Indulis Emsis (ZZS) jau vairākkārt teicis, ka birojam pēc iespējas ātrāk jārod leģitīms vadītājs, un pēc stāšanās amatā intensificēja KNAB priekšnieka meklēšanas procesu. Pēc tam, kad no amata ieņemšanas atteicās Iekšlietu ministrijas valsts sekretārs Juris Rekšņa, I. Emsis paudis gatavību kandidātu meklēt starp pēdējā konkursa četriem labākajiem pretendentiem, taču kļuvis skaidrs, ka viens no viņiem (Gints Jegermanis) KNAB vadītāja amatu vairs nekāro, advokāts Oskars Rode vēl domā, un starta pozīcijās stabili paliek tikai divi kandidāti - konfliktā ar pagaidu vadītāju Jutu Strīķi esošais KNAB darbinieks Aleksejs Loskutovs un Valsts policijas Ekspertīžu pārvaldes priekšnieka vietnieks Aigars Edvardsons.
	I. Emša preses sekretāre Ilona Līce Neatkarīgajai pauda, ka minikonkursā varētu piedalīties arī Kanādas un Ontario provinces Tieslietu ministrijas prokurors Andrejs Bērziņš, kas iepriekš savu kandidatūru atsauca, bet tagad esot ziņas par viņa iespējamu kandidēšanu. 
	Nākamnedēļ tiks izveidota konkursa komisija, kurā atšķirībā no iepriekšējās vairs nedarbosies ministri, bet ģenerālprokurors, valsts kontrolieris, pa pārstāvim no Valsts kancelejas un Augstākās tiesas, Saeimas Pretkorupcijas komisijas priekšsēdētājs Ainārs Latkovskis un I. Emsis, kā novērotājs - arī Delna. Gadījumā, ja šajā lokā neizdosies atrast kandidātu, tiks rīkots atklāts konkurss, kuru īstenot amatpersonu laika taupīšanas nolūkos varētu deleģēt profesionālu personāla atlases firmu. 
	Vienlaikus ar kandidāta meklēšanu varētu virzīt KNAB statusa maiņas iniciatīvu, jo kandidāta meklēšanas rezultāts un atrašanas ilgums nav paredzams, pauda I. Līce. 
	Lai arī JL, TB/LNNK un Latvijas Pirmās partijas (LPP) frakciju pārstāvji Neatkarīgajai atzina, ka labāk būtu vispirms tikt skaidrībā ar KNAB statusu un tikai pēc tam virzīt KNAB vadītāju, pašas frakcijas nav reaģējušas uz vairāk nekā pirms divām nedēļām atbildīgās komisijas lemto par to, ka KNAB statusa un uzraudzības varianti vispirms jāapspriež frakcijās. Aizsardzības komisija apsvēra iespēju KNAB pārrauga izraudzīšanu uzticēt Ministru kabinetam, kas varētu izvēlēties - vai tas būs premjers vai tieslietu ministrs, vai kāds cits, kā arī ieteica izveidot sabiedriski konsultatīvo padomi, bet lēmuma pieņemšanu atlika uz laiku, kad būs izzināti frakciju viedokļi. 
	LPP frakcijas vadītājs Oskars Kastēns atrunājās, ka "pēdējās divas nedēļas pagājušas zem valdības maiņas zīmes, tāpēc nepaspējām KNAB jautājumu frakcijā izdiskutēt". TB/LNNK frakcijas šefs Māris Grīnblats bilda, ka vienas frakcijas nostāja neko neizšķirs un tēvzemieši vispirms labprāt sagaidītu valdības priekšlikumus, kurus Saeimā tad varētu apspriest. Katrā ziņā KNAB nodošana viena ministra pārraudzībā neesot labākais variants un būtu "jāvirzās uz plašākas padomes izveidošanu, izsverot, vai tai jābūt konsultatīvai vai uzraudzības". 
	JL pārstāvis A. Latkovskis atzina, ka "frakcijas neko nedara", arī JL frakcija KNAB statusa jautājums nav apspriests, tādēļ Pretkorupcijas komisija vakar nolēma šo jautājumu kopā ar pieaicinātiem ekspertiem, piemēram, ģenerālprokuroru Jāni Maizīti, Augstākās tiesas priekšsēdētāju Andri Guļānu, apspriest komisijā nākamnedēļ. Viņš katrā ziņā aizstāvot secību: vispirms KNAB statusu, tad direktoru. 
	Tautas partijas deputāts Jānis Lagzdiņš atgādināja, ka TP jau divreiz Saeimā iesniedza priekšlikumus, prasot noteikt KNAB neatkarību, kas tika noraidīti. Pirms mēneša J. Lagzdiņš iesniedza un TP frakcija atbalstīja priekšlikumus noteikt KNAB neatkarību ar liegumu iejaukties tā darbā, biroja budžetu nepastarpināti iesniegt Saeimā, nevis valdībā, KNAB vadītāja izvirzīšanu deleģēt Valsts prezidenta vadītajai Nacionālās drošības padomei, bet tiesības atcelt no amata dot ģenerālprokurora izveidotai un vadītai komisijai. J. Lagzdiņš domā, ka KNAB vadītāja meklēšanai un apstiprināšanai, kandidātu motivācijai netraucē neskaidrības ap iestādes statusu, jo to varot mainīt tikai neatkarības pastiprināšanas virzienā. 
	ZZS frakcijas šefs Augusts Brigmanis uzskata, ka "vispirms jātiek galā ar pilntiesīgu KNAB vadītāju, bet ar KNAB statusa noteikšanu problēmas nebūs". Viņaprāt, KNAB pārraudzību vislabāk varētu īstenot Nacionālās drošības komisija, bet, visticamāk, šo jautājumu pirmdien apspriedīs koalīcijas padome. 
	Vienoti nav arī viedokļi par to, vai atklāts konkurss ir optimālākais KNAB vadītāja meklēšanas ceļš, lai gan to atbalsta lielākā daļa frakciju pārstāvju. 
	Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga KNAB vadītāja meklēšanu uzskata par premjera un valdības kompetenci. Vēlamas gan esot arī konsultācijas ar Ģenerālprokuratūru un citām saistītām struktūrām.
Ģenerālprokuratūra par 
KNAB darbību saņēmusi 11 sūdzības
BNS  03/21/04    Ģenerālprokuratūra kopš Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) darbības sākuma saņēmusi kopumā 11 sūdzības par biroja procesuālajiem lēmumiem atsevišķās krimināllietās, taču nevienā no gadījumiem pārkāpumi KNAB darbā nav saskatīti. 
	Par to aģentūru BNS informēja Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Šubrovska. 
	Šubrovska apliecināja, ka visas šīs sūdzības saņemtas tikai par KNAB izmeklētāju pieņemtajiem procesuālajiem lēmumiem krimināllietās un šo izmeklētāju rīcību izmeklēšanas darbību laikā. Taču lietas uzraugošie prokurori, pārbaudot sūdzībās minētos faktus, nav konstatējuši nekādus pārkāpumus ne minētajos lēmumos, ne arī sūdzībās minētajās izmeklētāju rīcībās. 
	Jau vēstīts, ka pēc iepriekšējās, Einara Repšes vadītās valdības demisijas atklātībā parādījās ziņas par iespējamiem KNAB darbībā pieļautiem pārkāpumiem un sūdzības par tās pagaidu vadītāju Jutu Strīķi. Bet jaunās vadības vadītājs Indulis Emsis, kaut arī sākotnēji atbalstīja Strīķes virzīšanu biroja vadītāja postenim, vēlāk mainīja savu viedokli. 
	Emsis arī nāca klajā ar apgalvojumu, ka iepriekšējā premjera Repšes rīkojums par Strīķes iecelšanu KNAB direktora vietas izpildītājas amatā nav bijis likumīgs. Emsis KNAB vadītāja amatam vēlējās virzīt Iekšlietu ministrijas valsts sekretāru Juri Rekšņu, taču viņš no šī piedāvājuma atteicās. Pēc tam Emsis sāka apsvērt iespēju rīkot jaunu konkursu KNAB vadītāja amatam. 
Noteikti KNAB priekšnieka meklētāji 
Diena  03/23/04    Jauno Korupcijas novērošanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītāju izvēlēsies sešu cilvēku komisija, kurā bez tās izveidotāja premjera Induļa Emša (ZZS) darbosies arī ģenerālprokurors Jānis Maizītis, Augstākās tiesas priekšsēdētājs Andris Guļāns, valsts kontrolieris Raits Černajs, Valsts kancelejas pārstāve Una Klapkalne un Saeimas Korupcijas apkarošanas uzraudzības komisijas vadītāju Ainaru Latkovski (JL). Rīkojumu par komisijas izveidi premjers iecerējis parakstīt otrdien, taču tās sastāvam vairs nevajadzētu mainīties, Dienai teica I.Emša padomniece Ilona Līce. Vērtētāji uz pirmo sēdi varētu sanākt šonedēļ. 
	Kā novērotāja komisijā darbosies sabiedrības par atklātību Delna valdes priekšsēdētāja Inese Voika, taču citu sabiedrisko organizāciju pārstāvju, visticamāk, nebūšot. Vēl nav zināms arī komisijas vadītājs, taču tas varētu būt I.Emsis, teica I.Līce.
	Pagaidām arī neesot zināms, kā komisija ķersies pie biroja jaunā vadītāja meklējumiem - iespējams, vispirms uzklausīs iepriekšējā konkursā pieteikušos kandidātus, taču galīgā izvēle būs pašas komisijas rokās. Kā zināms, agrāk kā iespējams minēts arī jauns atklāts konkurss, ko par labāko metodi atzinis arī J.Maizītis. Ja izlemtu meklēt vadītāju starp iepriekšējā konkursa kandidātiem, komisijai būtu jāizlemj, vai uzklausīt arī KNAB pagaidu vadītāju, I.Emša neuzticību iemantojušo Jutu Strīķi.
	I.Emsim nosūtītās sūdzības par J.Strīķes darbību izmeklēs īpaša komisija, kuras izveidošanu premjers uzticējis Valsts civildienesta pārvaldes priekšniekam Mārim Jaunozolam. Tai līdz 19.aprīlim premjeram jāziņo par atklātajiem pārkāpumiem un jāiesaka "turpmākā rīcība", sacīja I.Līce.

Korupcija un izmeklēšanas

Valsts kontrole: 
Ventspils domes lēmumos nav pārkāpts likums
LETA  03/19/04     Valsts kontroles (VK) revidenti, izvērtējot Ventspils domes lēmumu atbilstību pašvaldības interesēm un normatīvo dokumentu prasībām, kā arī Ventspils domes deputātu, tai skaitā domes priekšsēdētāja Aivara Lemberga iespējamo interešu konfliktu, pārkāpumus nav konstatējuši. 
	Tā pastāstīja valsts kontroliera padomniece Indira Ozola, pārbaude tika veikta pēc laikraksta "Ventas Balss" lūguma. VK pieprasīja virkni domes lēmumu un, tos izvērtējot konstatēja, ka tie nav vienpersoniski Lemberga pieņemti lēmumi, bet gan Ventspils domes lēmumi, kurus saskaņā ar pastāvošo likumdošanu jāparaksta domes priekšsēdētājam. Neatbilstība normatīvo dokumentu prasībām šajā gadījumā nav atklāta. 
	Lai noskaidrotu plašsaziņas līdzekļos publicētajā Ģenerālprokuratūras tiesiskās palīdzības lūgumā Šveicē izteiktos pieņēmumus par Ventspils mēra iespējamiem negodīgiem darījumiem, pieņemot vairākus lēmumus pretēji pašvaldības interesēm, šā gada 20.janvārī laikraksts "Ventas Balss" vērsās Valsts kontrolē ar lūgumu izvērtēt, vai trīs tiesiskās palīdzības lūgumā minētie Ventspils pilsētas domes lēmumi, kas saistīti ar zemes iznomāšanu AS "Kālija parks", tā atbrīvošanu no zemes nodokļa nomaksas un pašvaldībai piederošo AS "Kālija parks" pārdošanu, ir pieņemti, ievērojot pašvaldības intereses un saistošo normatīvo dokumentu prasības. 
	Laikraksts lūdzis noskaidrot, vai šo lēmumu pieņemšanā iesaistītās pašvaldības amatpersonas - domes deputāti, arī domes priekšsēdētājs Lembergs - ir nonākušas interešu konfliktā un veikušas kādas darbības iespējamo kukuļdevēju - "Multi Nord" AG, AS "Kālija parks" - interesēs, izmantojot savu dienesta stāvokli un rīkojoties pretēji pašvaldības interesēm, informē laikraksts. 
	Valsts kontroliera Raita Černaja atbildes vēstulē teikts: "Iesniegumā citētajā tekstā no Ģenerālprokuratūras Krimināltiesiskā departamenta tiesiskas palīdzības lūguma Šveicei ir nepatiesa informācija. Lembergs kā amatpersona nav pieņēmis nevienu no lūgumā minētajiem lēmumiem. Visus zemāk minētos lēmumus ir pieņēmusi Ventspils dome. Veicot pārbaudi, revidenti nekonstatēja faktus, kas liecinātu, ka Ventspils dome, pieņemot šos lēmumus, būtu rīkojusies pretēji pašvaldības interesēm." 	
Aivara Lemberga paziņojums
BNS  03/23/04     Laikraksts "Diena" pēdējā laikā sācis jaunu kampaņu pret mani, vai ik laikraksta numurā cenšoties lasītājiem iegalvot, ka Lembergs mēģina neitralizēt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju (KNAB) un tā vadītāju Jutu Strīķi. Šai sakarā vēlos informēt sabiedrību, ka KNAB pagājušajā gadā manu kā amatpersonas darbību ir pārbaudījis trīs reizes: pirmoreiz - par manu darbību saistībā ar a/s "Ventspils nafta" privatizāciju, otrreiz - saistībā ar "Latvijas Krājbanku un trešoreiz - saistībā ar manu 2002. gada amatpersonas ienākumu deklarāciju. Nevienā no pārbaudēm nekādi pārkāpumi netika atklāti. Tā, piemēram, par manas 2002. gada amatpersonas deklarācijas pārbaudi KNAB priekšnieka p.i. J. Strīķe 2003. gada 10. novembrī dod sekojošu slēdzienu: "Salīdzinot Jūsu ikgadējās deklarācijas ar laika periodu no 1996. gada līdz 2002. gadam, konstatēts, ka kopumā Jūsu mantiskā stāvokļa izmaiņas ir atbilstošas Jūsu gūtajiem ienākumiem un iepriekšējos atskaites periodos uzkrātajiem līdzekļiem.
	Analizējot pārbaudes rezultātā iegūto informāciju un salīdzinot to ar Jūsu ikgadējās valsts amatpersonas deklarācijās norādītajām ziņām, konstatēts, ka ikgadējās valsts amatpersonas deklarācijās norādītās ziņas atbilst pārbaudes gaitā iegūtai informācijai."
	Es kā amatpersona šādas pārbaudes uztveru kā normālu parādību tiesiskā valstī, jo uzskatu, ka veikt šādas pārbaudes ir KNAB pienākums. Pret tādu institūciju kā KNAB pārbaudēm arī turpmāk izturēšos ar tādu pašu atsaucību, pietāti un respektu. Taču "Dienas" mērķis acīmredzot ir iestāstīt sabiedrībai un KNAB, ka Aivars Lembergs cīnās ar KNAB un Jutu Strīķi. Tas, tāpat kā daudz kas cits, ko pauž "Diena", ir meli un izdomājumi. Tāpēc aicinu laikrakstu "Diena" atsaukt šo nepatieso informāciju, ko lasot rodas iespaids, ka, iespējams, "Diena" ir ārvalstu propagandas rupors, kas pārāk aizrāvies ar saimnieka pasūtījuma izpildi.

Auderu apsūdz vairāk nekā 
40 000 latu izkrāpšanā no pacientiem 
Diena  03/24/04    Ģenerālprokuratūra uzrādījusi galīgo apsūdzību bijušajam veselības ministram, neiroķirurgam Ārim Auderam - kopumā 77 epizodēs. Apsūdzība uzrādīta pēc Krimināllikuma 177.panta 3.daļas par to, ka viņš atkārtoti izdarījis svešas mantas iegūšanu sevišķi lielā apmērā ar viltu, ļaunprātīgi izmantojot uzticēšanos. Strādādams paralēli kā Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas (TOS) ārsts un praktizēdams privāti, Ā.Auders no fiziskām personām izkrāpis un personiskajām vajadzībām izlietojis vairāk nekā 40 000 latu, lēš prokurori. Vairākus simtus latu viņš izkrāpis arī no apdrošināšanas sabiedrībām un divām pašvaldībām, kā arī nodarījis finansiālus zaudējumus apdrošinātājiem un Valsts ieņēmumu dienestam (VID). Ja tiesa atzīs Ā.Auderu par vainīgu, viņam var piespriest piecu līdz 13 gadu cietumsodu vai naudas sodu līdz 150 minimālajām mēnešalgām ar vai bez mantas konfiskācijas. Pašlaik eksministram kā drošības līdzeklis noteikts paraksts par dzīvesvietas nemainīšanu. 
	Līdz šim Ģenerālprokuratūra eksministru apsūdzēja vienā epizodē - par pacientes Maijas Vilciņas apkrāpšanu, pieprasot naudu par valsts apmaksātu operāciju. Ā.Auders lika M.Vilciņai samaksāt Ls 565, vēlāk publiski skaidrojot, ka naudu prasījis par savām "zelta rokām" un ārvalstu diplomiem. Pēc līdzīgas shēmas viņš saņēma samaksu arī no daudziem citiem pacientiem. 
	Kā informēja Ģenerālprokuratūras preses dienests, Ā.Auders izmantojis apstākli, ka viņa pamatdarbs un privātprakse atrodas vienuviet - TOS. Pie viņa ar ģimenes ārsta norīkojumu ieradušies pacienti, kuriem pienākusies valsts apmaksāta mugurkaula operācija. Ā.Auders pieprasījis samaksu, apgalvojot, ka slimokasē nav naudas tūlītējas operācijas apmaksai, savukārt pacienta rinda uz operāciju varot pienākt pēc ilga laika. Ā.Auders ieskaidrojis - neveicot savlaicīgu operāciju, pacientiem varot rasties veselības sarežģījumi. 
	Jau rakstīts, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) ierosināja krimināllietu Jaunā laika biedra Ā.Audera honorāru lietā pērn martā. Dažus mēnešus vēlāk Ā.Auders ar sievu Agiju noslēdza dāvinājuma līgumu, laulātajai draudzenei atvēlot visus savus īpašumus - divus zemesgabalus, māju un saimniecības ēkas Plieņciemā. Drīz pēc tam Auderi noslēdza laulības līgumu par mantas šķirtību.
Jaunā Laika sponsoru 
vaino naudas neatdošanā 
NRA  03/23/04    Partijas Jaunais Laiks (JL) sponsors Sols Bukingolts, viņš ir arī Valsts prezidentes ārštata padomnieks ekonomikas jautājumos, Sabiedrības integrācijas fonda padomes priekšsēdētājs un vēl 23 amatu pildītājs, liecina viņa pēdējā Valsts ieņēmumu dienestam iesniegtā valsts amatpersonas deklarācija. 
	Jau janvārī izskanēja informācija, ka, iespējams, S. Bukingoltam bijis kopīgs bizness ar pirms četriem gadiem nogalināto Valēriju Berlinu, kas dēvēts par reketieru grupas vadītāja un izspiedēja Ivana Haritonova kases turētāju. 
	Pirms četriem gadiem nogalinātā V. Berlina atraitne Olga Berlina Neatkarīgajai apliecināja, ka esot gatava ar S. Bukingoltu cīnīties arī tiesā. O. Berlina apgalvoja, ka S. Bukingolts ar viņas vīru esot bijis pazīstams sen. Viņu tikšanās organizētas slepeni, lai risinātu jautājumus par kopējiem finanšu darījumiem. 
	S. Bukingolta darījumi bijuši neveiksmīgi, tāpēc pēc V. Berlina nāves S. Bukingolts palicis viņam parādā aptuveni 250 tūkstošus ASV dolārus. 
	Apmēram gadu pēc V. Berlina slepkavības S. Bukingolts uzaicinājis O. Berlinu uz savu biroju un pavēstījis, ka naudu atdevis Jurijam Polkovņikovam, jo arī viņš iesaistīts minētajā darījumā. 
	Kā O. Berlinai skaidrojis S. Bukingolts, naudas atdošana kriminālajai autoritātei J. Polkovņikovam saskaņota ar I. Haritonovu. O. Berlina to apšaubījusi, jo tieši tajā laikā J. Polkovņikovs bēguļojis un viņu intensīvi meklējusi policija. Turklāt arī I. Haritonovs par to neko nekā neesot zinājis. 
	Visu iepriekšminēto informāciju O. Berlina esot izklāstījusi arī DP, savukārt DP priekšnieka palīdze uz jautājumu, vai DP pienākums nav pievērst uzmanību teiktajam ārpus iesniegumā minētā, atbildējusi: "Laikam kaut kas nav līdz galam izstāstīts." 
	Notikusī saruna ar S. Bukingoltu ierakstīta audio ierakstā, apstiprināja O. Berlina. "Pagaidām to izmantot negrasos. Tā ir kā mana apdrošināšanas polise pret Bukingolta kungu," 
	S. Bukingolts atsacījies komentēt "šādas muļķības". Uz Neatkarīgās jautājumu, vai, viņaprāt, O. Berlinai šāds audio ieraksts ir, S. Bukingolts atteicis: "Es nezinu, vai viņai ir, vai nav." 
	O. Berlina apgalvo, ka pašlaik viņu mācot bailes par savu dzīvību, viņas radinieki jau nosūtīti uz dzīvi ārpus Latvijas robežām. "Vēl mani šokē fakts, ka tāds cilvēks tik tuvu stāv prezidentei. Izlasot pēdējās publikācijas, kur Bukingolta kungs mūsu sarunu noliedz, man trūkst vārdu. Vairs nezinu, cik viņš ir godprātīgs." 
	Janvārī kādā interneta portālā parādījās informācija par S. Bukingolta saistību ar nogalināto V. Berlinu, kurš tiek uzskatīts par līdzgaitnieku jau iepriekšminētajiem I. Haritonovam un J. Polkovņikovam. Uz šādu saistību norādīja pirms četriem gadiem nogalinātā V. Berlina atraitne Olga Berlina. 
	Jau februārī S. Bukingolts Drošības policijai (DP) lūdza ierosināt krimināllietu par O. Berlinas izteikumiem, kuros norādīts uz viņa iespējamo saistību ar organizēto noziedzību. 
	"Bukingoltam tika sniegta atbilde, ka viņš var vērsties tiesā," Neatkarīgajai DP priekšnieka Jāņa Reinika vārdus citē viņa palīdze Kristīne Apse-Krūmiņa, skaidrojot, ka DP ir uzklausījusi gan S. Bukingoltu, gan O. Berlinu. "Vadoties no tiem faktiskajiem pierādījumiem, kas bija mūsu rīcībā, nekādas tālākas pārbaudes ierosināt nevarējām. Iesnieguma ietvaros visu izvērtējām, acīmredzot, mūsu darbinieki nesaskatīja neko tādu, lai rosinātu kaut ko tālāk." S. Bukingolts Neatkarīgajai apgalvo, ka par muļķībām tiesāties negrasoties, bet DP šķitusi tobrīd vispareizākā vieta, kur vērsties. 
	S. Bukingolta firmas SIA Intersource Baltic, Interavots un Intersource nami līdz 2004. gadam JL ziedojušas teju 40 tūkstošus latu. Ziedojumi partijas kontā tiek ieskaitīti naudas formā, tālāk ar to veicot darījumus, apliecināja Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja preses sekretāre Diāna Kurpniece. Tas varētu nozīmēt, ka īri par JL biroju, kurš atrodas S. Bukingoltam piederošajās Jēkaba kazarmās, apmaksā S. Bukingolts. JL finanšu deklarācija par 2003. gadu liecina, ka "telpu īre un pakalpojumi, kas saistīti ar telpu īri", izmaksājuši vairāk par 25 tūkstošiem latu. JL biroja preses sekretārs Mārtiņš Mūrnieks skaidroja, ka tur iekļauti arī komunālie maksājumi un reģionālo biroju uzturēšana, tāpēc salīdzināšana ar kontā ieplūdināto summu nebūtu korekta. M. Mūrnieks atteicās izpaust JL biroja platību - tā esot "biroja iekšējā lieta", tomēr atzina, ka par kvadrātmetru tiek maksāts vidēji 8,1 lats. 

Saimniecība un bizness

Pievienošanās ES 
rūpniekiem sagādā arī galvassāpes
NRA  03/19/04     Lai gan iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) Latvijas uzņēmumiem sola plašas iespējas izvērsties 25 valstu kopējā tirgū, tomēr vēl joprojām ir samērā daudz neskaidrību, kas sākotnēji varētu negatīvi ietekmēt uzņēmēju maciņus, līdz ar to arī negatīvi ietekmējot gan valsts ekonomiku, gan rūpniecībā nodarbināto iedzīvotāju pirktspēju.
	Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūta vadītāja Raita Karnīte uzskata, ka galvenais, kas skars Latvijas uzņēmumus pēc valsts pievienošanās ES, ir izmaksu izlīdzināšanās process. Tas notiks gan saistībā ar dažādu tautsaimniecības nozaru, piemēram, transporta un enerģētikas, tirgus liberalizāciju, darba samaksas pakāpenisku izlīdzināšanos, kā arī dažādu ES standartu ievērošanu, kas galu galā veicinās ražošanas izmaksu paaugstināšanos, radot bīstamību, ka uzņēmumu konkurētspēja gan vietējā, gan starptautiskajā tirgū varētu mazināties. Uzņēmumu tālāko attīstību un izmaksu paaugstināšanos veicinās arī dažādu standartu ieviešana, kas saistīti ar darba drošību, sociālajām garantijām un invalīdu nodarbināšanu, kā arī vides aizsardzības prasībām.
	Viens no aktuālākajiem jautājumiem, kas vēl nesen satrauca Latvijas ražotājus līdz ar valsts iestāšanos ES, bija izejvielu kvotas. Sevišķi tas attiecināms uz tādām jutīgām precēm kā tekstilizstrādājumi un metāli. Tā kā Latvija ir valsts ar nelielu, taču atvērtu ekonomiku, ražošana lielā mērā balstījās uz ievestajām izejvielām, turklāt tās attīstību pozitīvi ietekmēja brīvās tirdzniecības līgumi ar Krieviju un citām NVS valstīm, kas izejvielu iegādi padarīja ērtu. Līdz ar iestāšanos ES brīvās tirdzniecības līgumiem ar šīm valstīm jābūt lauztiem, tādējādi izejvielu iegādei jānotiek ar pavisam citiem nosacījumiem, kur galvenais bremzējošais faktors pirms neilga laika šķita kvotas. 
	Kā pastāstīja Mašīnbūves un metālapstrādes rūpniecības uzņēmumu asociācijas valdes priekšsēdētājs Vilnis Rantiņš, lai gan jautājums par kvotām ir atrisināts, problēmas ar izejmateriālu piegādi sākotnēji varētu rasties mazajiem metālapstrādes uzņēmumiem. Līdz ar mūsu valsts iestāšanos ES tiem Krievijas uzņēmumiem, kas vēlas eksportēt metālu uz Latviju, būs jāgriežas pie savas valsts valdības, lai, piegādājot metālu kādam Latvijas kā ES dalībvalsts uzņēmumam, saņemtu eksporta atļauju. Šis dokuments Latvijas uzņēmējiem, kas savās ražotnēs izmanto Krievijā iepirktu metālu, būs nepieciešams, lai saņemtu valdībā importa atļauju. Līdz ar to tiem Latvijas uzņēmumiem, kuri Krievijas metālu importē nelielā daudzumā, rodas risks, ka piegādātāji vienkārši nebūs ieinteresēti vērsties valdībā eksporta atļaujas saņemšanai, pieļauj smagās metālapstrādes uzņēmumu pārstāvis. "Kurš gan gribēs ķēpāties ar dažām metāla pakām, ja daudz vienkāršāk un izdevīgāk ir sūtīt vagonus vai pat veselus vilciena sastāvus," retoriski jautā Rantiņš. 
	Arī tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas uzņēmumiem jautājums par izejvielu ieviešanas kvotām ir atrisināts. Tomēr, kā pastāstīja Latvijas Vieglās rūpniecības uzņēmumu asociācijas prezidents Guntis Strazds, vēl joprojām ir neskaidrība par to, kā sākotnēji noritēs tirdzniecība ar trešās pasaules valstīm. Asociācijā ietilpstošie tekstilrūpniecības un šūšanas uzņēmumi lielu izejvielu daļu iepērk tādās valstīs kā Indija, Pakistāna, Uzbekistāna, Krievija, kā arī Baltkrievija. Tekstilprecēm un tēraudam no trešajām pasaules valstīm būs dubultā kontroles sistēma, tomēr pagaidām nav skaidrs, vai muita no šā gada 1. maija spēs strādāt tādā režīmā, lai rūpniekiem nepieciešamās izejvielas varētu ievest Latvijā. Tekstilnieki ir nobažījušies, ka grūtības ievest izejvielas varētu negatīvi ietekmēt to darbību, līdz ar to cietēju lomā var izrādīties ne tikai uzņēmēji, bet arī valsts kasei var aiziet garām ievērojamas summas, nesaņemot nodokļus par preču importu, kā arī pievienotās vērtības nodokli. 
	Asociācijas vadītājs problēmas uzņēmējiem redz arī saistībā ar preču dokumentāciju. Lai gan ES par oficiālajām tiks atzītas visu 25 dalībvalstu valodas, tomēr latviskā terminoloģija Briselē vēl nav apstiprināta, līdz ar to, lai varētu turpināt preču eksportu uz ES tirgu pēc 1. maija, katrs dokuments jāapstiprina angļu valodā.
IVN valsts birojs vētīs celulozes projektu
NRA  03/19/04     Ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) valsts birojam divu mēnešu laikā ir jāizvērtē akciju sabiedrības Baltic Pulp vakar iesniegtais sulfātcelulozes rūpnīcas būvniecības Krustpils pagasta Ozolsalā ietekmes uz vidi novērtējuma noslēguma ziņojums. Ministru prezidents Indulis Emsis (ZZS) jau ir paziņojis, ka neatbalsta šādas celulozes rūpnīcas būvniecību Ozolsalā. 
	Baltic Pulp izpilddirektors Juka Laitinens uzskata, ka jaunā valdība pret rūpnīcas celtniecību neiebildīs. "Pēdējo divu dienu laikā notika vairākas ārvalstu investoru padomes sanāksmes, kurās piedalījās arī vairākas svarīgas amatpersonas. Tas, ko es sapratu, - Latvijai ir svarīgi palielināt ārvalstu tiešo investīciju pieplūdumu. Tāpat ir vēlme attīstīt rūpniecisko ražošanu, ir vēlme paaugstināt dzīves līmeni, standartus. Tas liek būt pārliecinātiem, ka ar politiķiem problēmām nevajadzētu būt," sacīja J. Laitinens. Valdība pagājušajā gadā gan nolēma, ka celulozes rūpnīcas projektam īpašu valsts atbalstu nevajadzētu sniegt. 
	Ietekmes uz vidi novērtējuma valsts biroja direktors Jānis Avotiņš norādīja, ka šim projektam jau ir trīs gadu vēsture un noslēguma ziņojums sasniedz gandrīz 1000 lappušu. Turklāt šo trīs gadu laikā vides likumdošanā ir notikušas vairākas pozitīvas izmaiņas, proti, IVN valsts birojs noslēguma ziņojumu var vērtēt divus mēnešus kādreizējā viena mēneša vietā, turklāt celulozes rūpnīcas likteni nevarēs vairs izlemt tikai Krustpils pagasta deputāti. "Ja kādai no blakusesošām pašvaldībām būs iebildumi pret šo projektu, tā likteni lems Ministru kabinets," uzsvēra J. Avotiņš. 
	Noslēguma ziņojumā, ko sagatavojusi SIA Estonian Latvian&Lithuanian Environment, ir secināts, ka celulozes rūpnīcas paredzētās darbības izvēlētajā teritorijā ir pieļaujamas, jo nav konstatētas pretrunas ar spēkā esošo normatīvo aktu prasībām, tomēr ekologs Aleksejs Beļajevs pauda bažas, ka noslēguma ziņojumā nav vairs uzrādītas vairāku bīstamo vielu, piemēram, metilmerkaptāna, koncentrācija. Darba ziņojumā to koncentrācija pieļaujamo normu pārsniegusi 33 reizes, bet šajā noslēguma ziņojumā šīs vielas vispār neesot minētas. Viņš Neatkarīgajai arī pauda savas raizes, vai pie noslēguma ziņojuma izvērtēšanas maz tiks pieaicināta neatkarīgo ekspertu un Rīgas domes kopīgā darba grupa, kura darba ziņojumā bija atradusi 41 kļūdu, pārkāpumu un neprecizitāti.
	Noslēguma ziņojumā ir arī teikts, ka celulozes rūpnīcas apkārtnē izpaudīsies neliela gaisa piesārņojuma ietekme, bet plašākā teritorijā tā nebūs jūtama. Tomēr, ja notiks smakojošo gāzu noplūde, rūpnīcas apkārtnē šo gāzu smaka, protams, būs jūtama. Rūpnīcas radītie trokšņi varot skart tikai tuvākās apkārtnes - Eglaines, Kaktusalas, Vilciņsalas - iedzīvotājus. Noslēguma ziņojuma veidotāji ir secinājuši, ka samērā liels meža masīvs - Ozolsala - līdz ar rūpnīcas uzbūvi pārstās funkcionēt kā vienots dabas komplekss un tiks traucēta plašāka reģiona mežu kā vienotas ekoloģiskas sistēmas funkcionēšana. Meža platību samazināšanās un fragmentācijas rezultātā var mainīties dzīvnieku sugu sastāvs un samazināties bioloģiskā daudzveidība.
	Katru gadu rūpnīcā veidosies 21 000 tonnu cieto atkritumu, ko ir paredzēts noguldīt rūpnīcas poligonos. Viens no tiem atradīsies pie Saltā purva, otrs - Bebrupītes mežā.
	Rūpnīca celulozes balināšanā gatavojas izmantot elementāro hloru nesaturošo metodi (tajā izmanto ūdeņraža peroksīdu un skābekli nolūkā samazināt hlora dioksīda patēriņu), tomēr tiek atzīts, ka daļa produkta tiks ražots, izmantojot parasto balināšanas paņēmienu, kurā izmanto vairāk hlora dioksīda. "Iespējami īslaicīgi smakas traucējuma sliekšņa pārsniegumi, tomēr nav pamata prognozēt regulārus pārsniegumus. Celulozes rūpnīcas darbības laikā apkaimes gaisa piesārņojums palielināsies no 0,2 līdz 3,8 procentiem," sacīja pētījumu veikušās starpvalstu organizācijas SIA ELLE pārstāvis Valts Vilnītis. 
	A/s Baltic Pulp ir celulozes projekta kompānija, kas pieder Latvijas valstij (33 procenti daļu) un Somijas kompānijai Metsäliitto Group (67 procenti daļu). Sākotnējais projekta potenciālais investors Zviedrijas Sodra nolēma izstāties no projekta, tādēļ 33 procenti tā Baltic Pulp akciju pārņēma otrs projekta ārvalstu investors - Somijas Metsaliitto, kam piederēja 34 procenti. Latvija plāno no projekta izstāties, ļaujot Metsaliitto projektu realizēt vienam.
Latvijā strauji aug darbaspēka izmaksas
LETA  03/21/04    Latvijā darbaspēka izmaksas tautsaimniecībā pērn ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar 2002.gada ceturto ceturksni, pieaugušas par 9,8%, kas ir straujākais kāpums Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstīs un dalībvalstīs, liecina ES statistikas biroja "Eurostat" apkopotie dati. 
	Darbaspēka izmaksas Latvijā strauji augušas ne tikai ceturtajā ceturksnī. 2003.gada pirmajā ceturksnī, salīdzinot ar 2002.gada pirmo ceturksni, tās palielinājušās par 7,3%, otrajā ceturksnī - par 11,9%, bet trešajā ceturksnī - par 9,7%. 
	Ievērojams darbaspēka izmaksu kāpums novērots arī Slovākijā, kur pagājušā gada pirmajā ceturksnī tās palielinājās par 13,1%, otrajā - par 10,7%, trešajā - par 11,3%, bet ceturtajā - par 9,7%. 
	Igaunijā pērn pirmajā ceturksnī darbaspēka izmaksas palielinājās par 9,4%, otrajā - par 10,4%, bet trešajā - par 9,8%; par ceturto ceturksni dati nav apkopoti. Savukārt Lietuvā darbaspēka izmaksu kāpums nav bijis tik straujš - pērn pirmajā ceturksnī tās palielinājās par 1,8%, otrajā - par 3,9%, trešajā - par 3,8%, bet ceturtajā - par 3,7%. 
	Vidēji 15 ES dalībvalstīs darbaspēka izmaksas pērn pirmajā ceturksnī palielinājās par 3,1%, otrajā - par 3,2%, trešajā - par 2,8%, bet ceturtajā - par 2,5%. No ES valstīm straujākais darbaspēka izmaksu kāpums bijis Zviedrijā, kur pirmajā ceturksnī tās palielinājās par 4,6%, otrajā - par 4,6%, bet trešajā un ceturtajā ceturksnī - par 4,5%. 
	Darbaspēka izmaksās ietilpst gan nodarbināto ienākumi, gan to netiešās izmaksas. 
Ražotāju cenu kāpums rada bažas
NRA  03/23/04  Februārī ražotāju cenas rūpniecībā turpināja pieaugt kopš 1997. gada sākuma nepieredzētos tempos. Februārī salīdzinājumā ar janvāri cenas pieauga par 1,1 procentu, bet salīdzinājumā ar pērnā gada februāri - par 5,5 procentiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Tradicionāli tiek uzskatīts, ka ražotāju cenu kāpums, ja tas pārsniedz patēriņa cenu kāpumu liecina par rūpniecības strauju attīstību un labiem konjunktūras rādītājiem. Attīstītajās valstīs ražošanas cenu izmaiņas ir viens no būtiskākajiem rādītājiem, kas atspoguļo situāciju tirgū. Taču mūsu gadījumā, kad jau otro mēnesi pēc kārtas ražotāju cenas pieaug vairāk nekā par procentu un strauji aug arī patēriņa cenas, šī tendence rada bažas. Vēl jo vairāk tāpēc, ka februārī ražotāju cenas vietējā tirgū realizējamai produkcijai augušas straujāk nekā eksportam paredzētajai produkcijai. Turklāt visvairāk ražotāju cenas ietekmējis pārtikas rūpniecības produkcijas cenu kāpums. Šajā nozarē vislielākais ražotāju cenu kāpums bijis piena pārstrādes un siera ražošanā. Proti, produkcijai, kura galvenokārt tiek patērēta vietējā tirgū un tādējādi kāpina patēriņa cenu līmeni.
	Latvijas Centrālās piensaimnieku savienības valdes priekšsēdētājs Marģeris Rava Neatkarīgajai ražotāju cenu kāpumu piena pārstrādes produkcijai izskaidro ar izejvielu, tas ir piena iepirkuma cenu ievērojamu kāpumu. To, savukārt, pēc M. Ravas vārdiem, izraisījis piena trūkums Igaunijā, un tas, ka igauņu pārstrādātāji centās šo deficītu segt ar piena iepirkumu Latvijā. Rezultātā radās piena trūkums arī Latvijā, bet tas nekavējoties ietekmēja cenas. Tomēr M. Rava atturējās prognozēt turpmāko cenu līmeni piena izstrādājumiem. 
	"Pavasarī, kad palielināsies piena ražošanas apjoms, pastāv iespēja ka varētu kristies arī cenas, taču, ņemot vērā iestāšanos Eiropas Savienībā, par cenu izmaiņām ir grūti spriest. Nenoliedzami tur piena produktu cenas ir augstākas. Varbūt mums būs izdevīgāk daļu produkcijas eksportēt uz ES, un tad arī vietējā tirgū cenas diez vai samazināsies," stāsta M. Rava.
	Straujo pārtikas produktu ražošanas cenu kāpumu - 1,7 procenti salīdzinājumā ar janvāri un seši procenti salīdzinājumā ar pagājušā gada februāri - izsaukusi gluži nepamatotā ažiotāža, kurai nav nekāda sakara ar iestāšanos Eiropas Savienībā, uzskata Latvijas ZA Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte. "Cilvēki labprāt pērk, jo ir ažiotāža. Ir neliels stress, un pērk vairāk nekā līdzekļi atļauj. Tas viss rada cenu pieaugumu, un ražotāji to izmanto," skaidro R. Karnīte. "Varbūt ražotāju cenu kāpums nebūtu nekas slikts, ja tam visam nebūtu tik nestabils pamats. Tagad šīs cenas aug uz pieprasījuma uzliesmojuma pamata. No otras puses, tas ir labi, ka ražotājiem radīsies nelieli uzkrājumi iestāšanās brīdī, lai veiktu kādu sertifikāciju vai ko tamlīdzīgu, bet būtiskām investīcijām naudu sakrāt vairs nevar. Ražotāju cenu pieaugumam būs īslaicīgs raksturs un, beidzoties ažiotāžai, tās būs pirmās, kas kritīs," uzskata ekonomiste.
	Situāciju sarežģī arī tas, ka būtiska ietekme - 0,20 procentu punkti - ražotāju cenu kāpumam bijusi tādai nozarei kā elektroenerģija, gāzes, tvaika un karstā ūdens apgāde. Cenu kāpums šajā nozarē neko citu kā patēriņa cenu kāpumu izraisīt nevar. Tajā pašā laikā iepriecinoši, ka joprojām strauji aug ražotāju cenas kokapstrādes produkcijai, kura ir mūsu galvenā eksporta nozare. Šajā nozarē ražotāju cenas februārī, salīdzinot ar janvāri, pieaugušas par 2,0 procentiem, bet, salīdzinot ar iepriekšējā gada februāri, pat par 8,4 procentiem.
	Latvijas Kokrūpniecības federācijas izpilddirektors Harijs Jordāns Neatkarīgajai teica, ka nozarei pašaik neesot par ko gausties, jo pieprasījums ir stabils un atraktīvs. Tāpat viņš piebilda, ka arī eiro un lata kursu attiecības ir tādas, kas nodrošina labas cenas realizējamai produkcijai. Tajā pašā laikā viņš atzina, ka ražotāju cenās ietilpstošie resursi - koksne, darbaspēks un citi - visi kļuvuši dārgāki. Arī ieviešot ražošanā Eiropas Savienības tehniskās atbilstības prasības, nepieciešams modernizēt ražotnes, iepērkot jaunas tehnoloģijas, kas arī ietekmē cenu veidošanās mehānismu.

Integrācija

Konference par etnisko šķelšanos
BNS  03/18/04     Rīgā no 25. līdz 27. martam notiks starptautiska konference "Etniskās struktūras, nevienlīdzības un valsts pārvalde", kurā prezentēs ANO Sociālās attīstības pētniecības institūta pētījumu par etniskās šķelšanās ietekmi uz sabiedrības uzvedību. ANO pastāvīgā koordinatora biroja Latvijā sabiedrisko attiecību vadītāja Līva Biseniece pavēstīja, ka ANO Sociālās attīstības pētniecības institūts pētījumu veica 13 valstīs Āfrikā, Āzijā, Klusā okeāna un Karību jūras valstīs, Balkānos un Austrumeiropā, tostarp arī Latvijā un Lietuvā. 2002. gadā sāktā pētījuma nolūks bija atklāt, kā etniskā šķelšanās un nevienlīdzība ietekmē cilvēku uzvedību un valsts pārvaldes institūciju darbu multietniskās sabiedrībās. Pētījumā konstatēts, ka dažādu sociālo grupu nevienlīdzība biežāk nekā atsevišķu cilvēku nevienlīdzība mēdz kļūt par vardarbīgu konfliktu cēloni.
Ekeuss: krievu valoda 
nekad nekļūs par valsts valodu Latvijā
LETA  03/18/04     Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos Rolfs Ekeuss trešdien savas vizītes laikā Igaunijā paziņoja, ka Latvijā jābūt vienai valsts valodai un ka nevar būt runas par EDSO misiju atgriešanos Baltijas valstīs, ziņo laikraksts "Eesti Päevaleht". 
	"Mēs pilnīgi noteikti atbalstām situāciju, ka Latvijā ir viena valsts valoda," laikrakstam teica Ekeuss. "Ir arī skaidrs, ka, atbilstoši EDSO standartiem, mēs atbalstām šīs valsts valodas nostiprināšanu." 
	Lai gan Krievija, kuru Ekeuss nesen apmeklēja, pieprasa EDSO misiju atjaunošanu Igaunijā un Latvijā, apvainojot tās mazākumtautību diskriminācijā, Ekeuss norādīja, ka 2001.gadā slēgtās misijas šajās valstīs jau pieder vēsturei. 
	"Tā tagad ir vēsture," teica Ekeuss. "Es domāju, ka mums jāpievēršas šodienas situācijai, kā arī nākotnei." 
	Pirms dažām dienām Ekeuss, tiekoties ar Krievijas ārlietu ministrijas pārstāvjiem, apsprieda Baltijas valstu krievvalodīgo iedzīvotāju tiesību aizsardzības jautājumus, uzsverot dialoga nepieciešamību starp kopienām. 
	Igaunijas iekšlietu ministrs pēc tikšanās ar Ekeusu paziņoja, ka Krievijas pārstāvji komisāram snieguši maldinošas ziņas par etniski motivētām sadursmēm starp jauniešu grupām Igaunijā. 
	Ekeuss "Eesti Päevaleht" norādīja, ka Igaunijā integrācija norisinās pareizā virzienā un pareizā tempā. 
SIF izsludina četrus 
integrācijas projektu konkursus 
Diena  03/18/04    Šogad pirmos četrus vietējos projektu konkursus etniskās integrācijas jomā izsludinājis Sabiedrības integrācijas fonds (SIF). Viens no konkursu jaunumiem - šogad īpaša naudas summa paredzēta tikai mazākumtautību nevalstisko organizāciju (NVO) aktivitātēm, jo iepriekšējo gadu pieredze liecina - tās nav tik spēcīgas kā pārējās NVO, tāpēc bieži vien to iesniegtie projekti neiztur konkurenci, skaidro SIF direktors Nils Sakss. Kopumā 2004.gadā vietējiem projektu konkursiem no valsts budžeta naudas SIF plāno piešķirt 470 000 latu, bet vēl arī iecerēts sludināt konkursus, lai iegūtu Eiropas Savienības (ES) Phare programmas finansējumu. Nākamie projektu konkursi gaidāmi jau aprīlī. 
	Konkursi un to prioritātes balstīti uz integrācijas ministra sekretariāta izstrādātajām integrācijas prioritātēm šim gadam. Savukārt naudas sadalījumu N.Sakss pamato ar pagājušo gadu pieredzi un projektu iesniedzēju interesi par konkrēto jomu. Viņš akcentē - ja projekti tiek iesniegti par prioritārajām noteiktajās aktivitātēs, tie gūst papildpunktus, taču SIF atbalsta arī prioritātēs neiekļautas idejas.
	NVO atbalsta konkurss rīkots, lai veicinātu NVO līdzdalību etniskajā integrācijā. N.Sakss uzsver, ka prioritāte, kas paredz Latvijas iedzīvotāju iesaisti ES politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, īpaši svarīga tāpēc, ka latviešu un mazākumtautību viedokļi par Latvijas dalību ES ir atšķirīgi. 
	Skolu sadarbības atbalstā paredzēta skolēnu apmaiņa, sadarbības projekti, kur iekļaujas pētījumi, diskusijas un nometnes, kā arī skolotāju sadarbība. Atbalstot mazākumtautību izglītību, valodu un kultūru, 25 000 latu SIF iecerējis tikai mazākumtautību NVO projektiem: koncertiem, izstādēm, konferencēm un semināriem, mākslinieciskajai pašdarbībai un interešu izglītībai. Plašsaziņas līdzekļu konkursā SIF labprāt atbalstītu plaši pārstāvētu viedokļu diskusiju raidījumus televīzijā.
Atbalsts:
1. Atbalsts nevalstisko organizāciju projektiem etniskās integrācijas jomā - Ls 40 000
	Prioritātes: veicināt Latvijas pilsonības iegūšanu nepilsoņu bērnu un jauniešu vidū, veicināt iecietību un stereotipu un aizspriedumu mazināšanu, kā arī veicināt mazākumtautību iesaisti Latvijas un ES dzīvē.
2. Atbalsts skolu sadarbībai - Ls 40 000
	Prioritātes: veicināt jauniešu izglītošanu pilsoniskās izglītības jautājumos, rosināt pilsonības iegūšanu bērniem un jauniešiem, kā arī veicināt iecietību un toleranci.
3. Atbalsts mazākumtautību izglītībai, valodai un kultūrai - Ls 40 000
4. Plašsaziņas līdzekļiem sabiedrības saliedētības veicināšanai - Ls 37 500

Izglītība un zinātne

Radzevičs atbalsta 
budžeta vietu saglabāšanu augstskolās
BNS  03/22/04    Izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs atbalsta budžeta vietu saglabāšanu augstskolās. 
	"Pilnībā uz maksas izglītību nevaram pāriet", piektdien intervijā aģentūrai BNS teica Radzevičs. Ja katrs, kurš vēlas, varētu atļauties iegūt augstāko izglītību, tad varētu ļaut brīvajam tirgum to regulēt, skaidroja Radzevičs. Taču, zinot situāciju Latvijā, tas pēc ministra domām nav iespējams. 
	Runājot par studentu finansiālo nodrošinājumu, Radzevičs uzsvēra, ka nepieciešams apspriest, kādi profesionāļi valstij ir vajadzīgi. Tas pēc ministra domām būtu jānodefinē Augstākā izglītības padomei un Latvijas Zinātnes padomei. "Ir jānodefinē, ko mēs Latvijā gribam, vai mēs gribam visu pa druskai, vai tomēr liekam akcentus uz tām lietām, kas mums ir vajadzīgas", sacīja Radzevičs. 
	Ministrs prioritāti piešķir tehniskajām un eksaktajām zinātnēm, jo pašlaik tajās trūkstot profesionāļu. Viņaprāt, būtu finansiāli jāatbalsta studenti, kas izvēlās valstij nepieciešamas profesijas. Lai tas būtu iespējams ir jāmaina finansu plūsmas, izteicās ministrs. Taču radikālas izmaiņas finansējumā ministrs nesolīja, sakot, ka finansējuma palielināšanai nepieciešams laiks. 
	Ministrs par būtisku uzskata arī problēmu, ka daudzi augstskolu absolventi pēc diploma iegūšanas nestrādā jomā, kurā apguvuši zinības. Lai to novērstu varētu pieprasīt kompensācijas no beidzējiem, kas nestrādā sfērā, kurā ieguvuši izglītību, izteicās Radzevičs. "Bet tajā pašā laikā redzam, ka cilvēki pēc savas izpratnes stājas augstskolā un, ja es tagad sākšu skaidrot, ka vajadzīgi tehniskie speciālisti, cilvēki tāpat stāsies juristos un ekonomistos", atzina Radzevičs. 
	Arī zinātnē tāpat kā izglītībā ir jāizšķirās par prioritātēm. Ministrs gaida šajā jomā priekšlikumus no Latvijas Zinātņu akadēmijas. Radzevičs izteica nodomu izpētīt zinātnes finansēšanas sistēmu un tās efektivitāti. 
	Radzevičs (Latvijas Pirmā partija) 9.martā līdz ar Induļa Emša valdības apstiprināšanu kļuva par izglītības un zinātnes ministru, nomainot šajā amatā partijas "Jaunais laiks" pārstāvi Kārli Šadurski, kurš bija ministrs 16 mēnešus. 
	Aģentūra BNS jau ziņoja, ka Radzeviča priekšgājējs Šadurskis nāca klajā ar iniviatīvu pakāpeniski atteikties no valsts budžeta vietām augstskolās.  
Ielūkojas valsts nākotnē 
no zinātņu redzespunkta
NRA  03/23/04    Vakar LZA Humanitāro un sociālo zinātņu nodaļas paplašinātā sēdē tika diskutēts par Latvijas nākotnes vīziju tuvākajos 10-15 gados. Tas bija mēģinājums ielūkoties mūsu valsts rītdienā no dažādu zinātņu, piemēram, ekonomikas, informātikas, etnopolitikas, demogrāfijas, sociālās drošības, redzespunkta. Šīs apspriešanas īstais iemesls bija LZA Baltijas stratēģisko pētījumu centra sagatavotās grāmatas Latvija Eiropā: nākotnes vīzijas atvēršanas svētku brīdis, kas pienāca pēc divām stundām. 
	Vairāki runātāji iezīmēja negatīvos scenārijus, kurus var pastiprināt Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā (migrācijas pieaugums, finanšu tirgus pārlieku pielūgsme u. c.), tajā pašā laikā atzīstot vajadzību to visu laikus paredzēt un mazināt nevēlamās sekas. Ne visi diskusijas dalībnieki vienlīdz optimistiski vērtēja moderno tehnoloģiju un globalizācijas lomu, ārvalstu investīciju straujāku ienākšanu. Kā sacīja akadēmiķis Pēteris Zvidriņš, ANO demogrāfi prognozē, ka 2050. gadā Latvijā būs tikai 1,33 miljoni iedzīvotāji. "No latviešu tautas viedokļa svarīgākais, lai zeme {lauki} paliktu apdzīvota un tauta atražota," pārliecināts filozofs Vilnis Zariņš.

Kultūra

Grāmatas vāks ar dvēseli 
Diena  03/19/04    Piektdien grāmatu mākslas konkursā Gada balva grāmatniecībā 2003 triumfēja Ingrīdas Zāberes un Ineses Baranovskas sastādītā, Latvijas Mākslinieku savienības izdotā grāmata Par Vilni Zāberu, jo ieguva Gada grāmatas statusu un I.Zābere saņēma balvu par spožu radošas personības atklāsmi grāmatā. Gada grāmatas izvēle šogad bijusi Sandras Kalnietes pārziņā. Balvu par mūža ieguldījumu bērnu grāmatu mākslā saņēma Margarita Stāraste, par augstu grafisko kultūru grāmatu dizainā - Elīza Vanadziņa un par gada veikumu grāmatu mākslā - Gita Okonova -Treice.
	Gada balvu grāmatniecībā pasniedza vienpadsmito reizi. Šogad Latvijas Grāmatizdevēju asociācijā konkursam 132 grāmatas iesnieguši 52 izdevēji. "Grāmatas ir košākas, lielāka formāta, un plaši pārstāvēta grupa bija dokumentālais žanrs," rezumē konkursa žūrijas vadītājs mākslinieks Aivars Plotka. "Oriģināla! Kā pats Vilnis Zābers," - gada grāmatu raksturo žūrijas locekle Ilga Klotiņa, savukārt A.Plotka pārliecināts, ka izcila ir J.Baltvilka Vilki velk malku, māksliniece Anita Paegle. Kopumā tā ieguvusi augstāko novērtējumu - 300 punktu, aiz tās ierindojies Mācību līdzekļu komplekts latviešu valodā mazākumtautību skolām ar 319 punktiem. I.Klotiņa atzīst, ka ir sarūgtināta par zemo profesionālo līmeni poligrāfijā. "Autors un grāmatas virsraksts sīkā, nesalasāmā drukā! Maldīgs ir uzskats, ka liela grāmata ir laba grāmata. Vērojama negatīva tendence grāmatas vākam kļūt reklāmiskam." A.Plotka piekrīt, ka problēma meklējama mākslinieka izvēlē. "Māksliniekam grāmata jāizjūt. Tā ir dabas dota dāvana. Grāmatas necep kā pankūkas speciāli konkursam."
	Mākslinieks, žūrijas loceklis Gunārs Krollis uzskata, ka noteicošais grāmatas vērtējumā ir tās aura, ka tās trūkst grāmatām, kuru tapšanas procesā izmantots dators. "Datoram nav dvēseles, tas ir racionāls." Ar milzīgo grāmatu kaudzi mākslinieks ticis galā sešās dienās. Dažas grāmatas esot bijis grūti uztvert, jo vizuālais materiāls bijis pārāk aktīvs. G.Krollis pozitīvi vērtē grāmatas vāku, kurš iedarbojas ar ideju. Kādas grāmatas patīk latviešiem un ko no tām gaida? "Labas grāmatas - veidotas vizuāli un saturiski atbilstoši. Grāmatas vāks nedrīkst būt kā politisks plakāts. Mans draugs reiz atzinās, ka viņu kaitina, ja grāmatas vāks uzspiež vīziju par grāmatas saturu, rada pirmo iespaidu. Viņš gribētu, lai grāmatu vāki būtu balti, ar autora un nosaukuma uzrakstu," stāsta A.Plotka.	
Kokļu dzidrās balsis
Latvijas avīze   03/20/04     Jau devīto reizi Rīgā notika kokļu mūzikas festivāls - 1996. gadā piedzimis kā galvaspilsētas pasākums un laika gaitā pārtapis starptautiskā notikumā. 
	Festivāla direktore, Latvijas Mūzikas akadēmijas pasniedzēja Māra Vanaga atzīstas, ka diemžēl nav izdevies piepildīt visus sākotnējus plānus -, piemēram, sarīkot kokļu mūzikas koncertus ārpus Rīgas. Lai cilvēki redz, ka mūsu latviskajam mūzikas instrumentam netrūkst tuvu "radu" ne vien Baltijā un Skandināvijā, bet arī Krievijā. 
	- Cerams, nākamreiz festivāla rocība ļaus rīkoties plašāk, - viņa bilst, nepiemirstot ar labu vārdu pieminēt pasākuma atbalstītājus: galvenie ir Tautas mākslas centrs, Rīgas domes Kultūras pārvalde un Kultūrkapitāla fonds. 
	Divas IX starptautiskā kokļu mūzikas festivāla dienas bija spraigas un piesātinātas, zinātniskām konferencēm mijoties ar bagātīgiem koncertiem. Par ļoti vērtīgu dalībnieki uzskata mācībstundu pie kokļu meistara Imanta Robežnieka, kā arī pieredzes apmaiņu kokles pedagogu un ansambļu vadītāju metodiskajā sanāksmē.
Rīgā startē Otrais Krievijas kinofestivāls 
Diena  03/24/04    "Krievija ir atgriezusies pie tām kino ražošanas jaudām, kādas tai bija 80.gadu vidū. 2003.gadā Krievijā ir tapušas 67 spēlfilmas," - tā pirms II Krievijas kinofestivāla atklāšanas Rīgā sacīja Krievijas Kultūras ministrijas pārstāvis Sergejs Lazaruks, kurš koordinē valsts atbalstu nacionālajai kino ražošanai. 
	Festivālā, kurš ilgs līdz 28.martam kinoteātrī Kolizejs un Pasaules tirdzniecības centrā, tiks prezentēta gandrīz divdesmit filmu programma, kas iezīmē aktuālākās krievu kino tendences. Kādreizējā kino lielvalsts mērķtiecīgi tuvojas tādiem kino ražošanas tempiem, ar kādiem lepojas Francija, Itālija u.c., un lepojas ar saviem sasniegumiem, par to liecina arī apņemšanās turpmāk Krievijas kinofestivālu Rīgā rīkot divreiz gadā. Pēc festivāla atbalstītāja Krievijas biznesmeņa Marka Rudinšteina domām, nopietna kinofestivāla niša Baltijā, arī Latvijā, vēl ir brīva. Vaicāts, kāda ir viņa attieksme pret Rīgā notiekošo Arsenālu, Rudinšteins atbildēja, ka tas esot "interesants, bet starptautiskā līmenī tomēr ne īpaši nopietns festivāls". Par Krievijas kino festivāla kulmināciju solās kļūt superzvaigznes - aktrises un režisores Renātas Ļitvinovas ierašanās nedēļas nogalē.

Pavasara pazīmes

Stārķus gaida mājās
Latvijas avīze  03/19/04    Šonedēļ uzņēmuma "Latvenergo" Rietumu elektrisko tīklu Saldus elektrotīklu rajona speciālisti piepilsētas teritorijā uzstādīja pēdējo no 44 šoziem izgatavotajiem stārķu ligzdu karkasiem. Pavisam Saldus rajonā garkāju putnu ligzdošanai ir izgatavoti un uzstādīti 290 grozveida metāla karkasi. 
	Majestātiskie stārķi ir Latvijas faunas kolorīts un nacionālais lepnums, arī auglības un pārticības simbols. It kā savu svarīgumu apzinādamies, tie arī savas ligzdas vij augstu pāri cilvēku galvām un bieži vien svarīgu saimniecisku objektu, tostarp elektropārvades līniju stabu, spicēs. Elektrostaba spicē būvētā zaru ligzda balstās uz elektrības vadiem, kas jau ir bīstami gan no tehniskā, gan drošības viedokļa. 
	Saldus elektrotīklu rajona ekspluatācijas meistars Oskars Zandbergs: - Sākumā šādas ligzdas pēc stārķu aizlidošanas uz siltajām zemēm gāzām zemē un to vietā iestiprinājām metāla stieni, lai putni nākamajā pavasarī neiedomātos taisīt jaunu ligzdu. Tā turpinājās līdz brīdim, kad viens stārķis, gribēdams savu ligzdu atjaunot, uz mūsu piestiprinātā stieņa bija uzdūris spārnu. Sapratām, ka putnam sava mājvieta ir tikpat dārga kā cilvēkam, un sev teicām: pietiks eksperimentēt! Visus pīķus nomontējām un kopš 1998. gada sākām izgatavot un uzstādīt šādus grozveida karkasus, ko stārķiem tikai atliek piepildīt ar zariem. Pirms tam Rietumu elektrisko tīklu apkalpes zonā šādu risinājumu jau bija raduši aizputnieki. Pirmajā gadā mums vislielākais prieks bija par to, ka garkāju putni tiem izgatavotās mājas pieņem. 
	Oskars Zandbergs: - Tagad jau, līdzīgi kā kokam gadu gredzenus, arī ligzdām varam skaitīt vairākus, ik pavasari stārķu papildinātus zaru riņķus. 
	Prieks par veikumu ir visiem stārķu lietā iesaistītajiem elektrības vīriem. Ligzdu karkasus gatavojot ziemā, kad elektrosaimniecībā mazāk darba. Galvenais ligzdu meistars esot Sergejs Aītovs. Tad autopacēlāja brigāde karkasus izvadā pa rajonu un, iepriekš nogāžot elektropārvadei bīstamās ligzdas, nostiprina jaunos darinājumus. 
	Vīri lēš, ka, visas izmaksas stingri uzskaitot, viena stārķu ligzdošanas vieta izmaksā ap 20 latu. Šīs izmaksas gan palētinot metāllūžņu uzpircējuzņēmumu atsaucība. To darbinieki atdodot ligzdu gatavotājiem noderīgus dzelžus. 
	Stārķu ligzdošanas vietu nodrošināšana ir uzņēmuma "Latvenergo" labprātīgs ziedojums Latvijas dabai. Elektrotīklu rajonu darbiniekiem pat tiekot prasīta atskaite, cik jaunu ligzdošanas vietu stārķiem sagādāts.
	"Latvenergo" darbinieki gatavi palīdzēt arī tiem cilvēkiem, kuri savās teritorijās esošajās elektropārvades līnijās vēlas mākslīgo stārķu ligzdu, pastāstīja "Latvenergo" korporatīvo komunikāciju departamenta ārējo komunikāciju daļas vadītājs Andris Siksnis. Interesentiem jākontaktējas ar tuvākā elektrotīkla speciālistiem. 
	Bioloģijas institūta ornitoloģijas laboratorijas vadošā pētniece bioloģijas zinātņu doktore Māra Janaus atzina, ka mākslīga ligzdu veidošana esot labākā izeja, jo stārķiem trūkst dabisko ligzdošanas vietu: - Latvijā tradicionāli stārķi veido ligzdas kokos, taču kokā uzbūvēt ligzdu ir grūti, jo stārķis ir liels putns un tam vajag lielu attālumu starp zariem, plašumu, lai varētu ligzdai pielidot klāt. Cilvēki tradicionāli ierīkojuši mākslīgos ligzdu pamatus kokos, atbrīvojuši vietu, nozāģējuši galotni. Stārķu skaitam augot un cilvēku palīdzībai paliekot tajā pašā līmenī, putni bija spiesti meklēt alternatīvas vietas. Kopš septiņdesmito gadu sākuma stārķi ligzdo arī elektrības stabos.
	Stārķu ligzdas mākslīgi Latvijā veido jau vairākus gadu desmitus atsevišķās vietās pēc vietējo elektriķu iniciatīvas. Polijā, Čehijā un Ungārijā stārķu ligzdu veidošana notiek valstiskā mērogā, izdevumus sedz valsts un elektrības ražotāji. 
	Pagaidām neesot zināms, cik svēteļu ir Latvijā, pēdēji dati ir desmit gadus veci. Stārķis ornitologu vidē šogad izvēlēts par "Gada putnu 2004", tāpēc Eiropā, Āzijā un Āfrikā uzskaitīs ligzdas un nākamgad būs zināmi dati par stārķu populāciju.
Pie Daugavas sagaida Ūdens dienas saullēktu
NRA  03/23/04     Pirmdien no rīta, sagaidot saullēktu pie kāda avota, upes, ezera vai jūras, Vides aizsardzības klubs (VAK) aicināja svinēt starptautisko ūdens dienu. Šonedēļ starptautiskajai Baltijas jūras dienai - Ūdens dienai - veltīti pasākumi notiek jau astoto gadu. Ūdens dienas pasākumi turpināsies trešdien, kad Ojāra Vācieša muzejā plkst. 18 notiks latviešu rakstnieku sarunas par ūdeni, Neatkarīgo informēja VAK pārstāve Elita Kalniņa. Ceturtdien plkst. 10 rātsnamā plānots atklāt VAK un Rīgas vides centra Agenda 21 kopīgi rīkoto konferenci Ūdens Rīgā. Konferences pirmā daļa būs veltīta tēmai 
	Dzeramais ūdens un peldūdeņi, savukārt otrajā daļā varēs noskatīties Jura Podnieka studijas filmu par Buļļupi - Zaļā pilsēta. Piektdien plkst. 19 Rīgas Tehniskās universitātes lielajā zālē, kā ierasts, notiks Ūdens dienas koncerts, kurā muzicēs Haralds Sīmanis, grupa Zaļā vārna ar programmu Par dioksīnu un grupa Dzeltenie pastnieki. Apmeklētāji pasākuma gaitā tiks aicināti degustēt dažādu avotu ūdeņus. Ūdens dienas ietvaros līdz 26. martam Rīgas domes vestibilā apskatāma skolēnu darbu izstāde Pati Rīga ūdenī.

Citas ziņas

Rīgā ir apmēram 370 'spoku nami'
LETA  03/21/04    Rīgas pilsētā ir apmēram 370 mājas, kuru reģistrētās adreses neatbilst Iedzīvotāju reģistra un Valsts Zemes dienesta reģistra datiem, kā arī ir nami, kuru adreses vispār nav reģistrētas Rīgā. 
	Kā aģentūrai LETA skaidroja Rīgas domes Informācijas un sabiedrisko attiecību nodaļas projektu koordinators sabiedrisko attiecību jautājumos Dzintars Zaļūksnis, šādi "spoku nami" rodas cilvēku neuzmanības dēļ, kad viņi, reģistrējot mājas adresi, iesniedz reģistrā neprecīzu informāciju. 
	Tomēr, kā norādīja domes pārstāvis, dažreiz cilvēki apzināti reģistrē fiktīvas adreses, kuras dabā nepastāv, lai gūtu papildu labumus, piemēram, lai saņemtu iespēju pieteikt savu bērnu kādā no skolām. 
	Zaļūksnis arī atzīmēja, ka daži neapzinīgie rīdzinieki deklarē savu dzīvesvietas adresi, kura dabā pastāv, taču nav piemēroti kā dzīvesvieta. Tā, pēc Rīgas domes pārstāvja teikta, saskaņā ar reģistra datiem, daži Rīgas iedzīvotāji deklarējuši savu dzīvesvietu Centrālajā stacijā. 
	Sakarā ar Eiroparlamenta vēlēšanām, kas notiks šā gada 12.jūnijā, Rīgas pilsētas Vēlēšanu komisija ir aicinājusi namu īpašniekus un iedzīvotājus pārliecināties par savu māju adrešu atbilstību Iedzīvotāju reģistram un Valsts zemes dienesta (VZD) reģistram, uz kuru pamata izveidots Vēlētāju reģistrs. 
	Komisija atgādina, ka ir mainījusies vēlēšanu kārtība, tāpēc katram vēlētājam ir svarīgi, lai viņa deklarētā adrese atbilstu faktiskajam stāvoklim, jo ar vēlēšanām saistītā informācija tiks nosūtīta uz adresi, kas atrodama Iedzīvotāju reģistra datu bāzē. 
Piektdaļa iedzīvotāju uzskata, 
ka Latvijai nav vajadzīga armija
BNS  03/21/04    Piektdaļa Latvijas iedzīvotāju uzskata, ka Latvijai armija nav vajadzīga, tomēr vienlaikus lielākā daļa domā, ka Nacionālie bruņotie spēki (NBS) kalpo valsts interesēm. 
	Aptaujā "Latvijas sabiedrības attieksme pret valsts aizsardzības jautājumiem", ko pērn pēc Aizsardzības ministrijas pasūtījuma veica firma "Data Serviss", noskaidrots, ka 90,6% respondentu piekrīt apgalvojumam, ka NBS kalpo valsts drošības un aizsardzības interesēm, bet 79,4% piekrīt viedoklim, ka Latvijai ir nepieciešami labi attīstīti un moderni ekipēti bruņoties spēki. 
	Savukārt viedoklim, ka pēc Latvijas integrācijas NATO NBS rūpēsies tikai par alianses interesēm, piekrīt tikai 35,2%, bet 42% tā nedomā. 
	No aptaujātajiem 30% piekrīt domai, ka Latvijas armijā ir daudz ģenerāļu un pulkvežu, bet maz ierindas karavīru. Šo pieņēmumu par nepamatotu uzskata 34,5% respondentu. 30,5% cilvēku pauda viedokli, ka NBS dien cilvēki, kuriem būtu grūti atrast darbu citās jomās, daudz vairāk - 58,7% - ir to, kuri nepiekrīt šādam apgalvojumam. 
	Apgalvojumam, ka NBS vairāk piedalās starptautiskās misijās, nekā gādā par valsts aizsardzību un drošību, piekrīt 32,3% aptaujāto, bet tā nedomā 48,4% respondentu 
	Aptaujā noskaidrojās, ka 19,8% respondentu domā, ka armija Latvijai nav vajadzīga, jo valsti neviens neapdraud. Tam nepiekrīt 74,8% aptaujas dalībnieku.
Palielinājies musulmaņu 
un Jaunās paaudzes draudžu skaits
NRA  03/22/04     Musulmaņu draudžu skaits četros gados palielinājies divkārt - 2000. gadā Latvijā bija sešas musulmaņu draudzes, bet tagad - jau 13, ziņo LETA. Savukārt evaņģēliskās ticības kristiešu un Jaunās paaudzes draudžu skaits palielinājies no 16 līdz 47. 
Latvijā reģistrētās draudzes
•	Romas katoļu 252
•	Luterāņu 308
•	Pareizticīgo 117
•	Baptistu 91
•	Vecticībnieku 67
•	Vasarassvētku 58
•	Septītās dienas adventistu 49
•	Evaņģēliskās ticības kristiešu 47
•	Jaunās paaudzes 47
•	Dievturu 13
•	Jehovas liecinieku 13
•	Jūdaistu 13
•	Musulmaņu 13
•	Metodistu 12
•	Augsburgas ticības apliecības luterāņu 11
•	Krišnaītu 11
•	Jaunapustuļu 11