K a s   j a u n s	
Nr. 339:   2004.g. 11.-17.marts	
L a t v i j ā ?	

Saeima un valdība
Mainās Saeimas komisiju sastāvs 
LETA  03/11/04     Saeima šodien pieņēma lēmumus par izmaiņām vairāku komisiju sastāvā. Tautas partijas (TP) frakcijas deputāts Ēriks Zunda tika atsaukts no Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas un ievēlēts Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā. Tautas saskaņas partijas (TSP) frakcijas deputāts Jānis Urbanovičs tika atsaukts no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas un ievēlēts Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā. 
	Vitālijs Orlovs (TSP) tika atsaukts no Publisko izdevumu un revīzijas komisijas un ievēlēts Pieprasījumu komisijā. Savukārt Aleksejs Vidavskis (TSP) tika atsaukts no Pieprasījuma komisijas un ievēlēts Publisko izdevumu un revīzijas komisijā. 
	Latvijas Pirmās partijas (LPP) frakcijas deputāts Dzintars Jaundžeikars tika atsaukts no Ārlietu komisijas un ievēlēts Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā. 
	Oskars Kastēns (LPP) tika atsaukts no Sociālo un darba lietu komisijas un ievēlēts Ārlietu komisijā. 
	Deputātu vairākuma atbalstu neguva LPP frakcijas ierosinājums bijušo šīs partijas biedru Pauli Kļaviņu, kurš ir pārgājis uz "Jaunā laika" frakciju, atsaukt no Nacionālās drošības komisijas. Pret šā lēmuma pieņemšanu iebilda gan Kļaviņš pats, gan vairāki opozīcijas deputāti. Par Kļaviņa atsaukšanu no Nacionālās drošības komisijas nobalsoja 39 deputāti, pret bija 29, bet 21 deputāts atturējās. 
Atbalsta lielāku 
Saeimas kontroli pār specdienestiem
NRA  03/12/04     Saeima otrajā lasījumā atbalstījusi Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas un Nacionālās drošības komisijas (NDK) pārstrādāto valsts drošības iestāžu (VDI) reformu, kas atšķirībā no Einara Repšes (JL) valdības izstrādātā varianta paredz lielāku Saeimas, nevis premjera VDI kontroli. 
	Nepolitizēti pārstrādāt iestrēgušo likumprojektu ļāva demisionējušā premjera E. Repšes ietekmes zudums. Valdība cerēja premjera pārziņā nodot Satversmes aizsardzības biroju (SAB) un jaunveidojamu informācijas analīzes dienestu (IAD), kurā ienāks informācija no visiem specdienestiem. Premjers vadītu arī VDI padomi - izpildvaras instrumentu dienestu darbības koordinēšanai, darbības virzienu un prioritāšu definēšanai. 
	Saeimas atbalstītajā variantā uzsvērta VDI parlamentārā kontrole, SAB un IAD nodots Ministru kabineta pārraudzībā, bet to, kurš valdības loceklis tieši būs atbildīgs par šo dienestu pārraudzību, izvēlēsies valdība. E. Repše šā lēmuma dēļ komisijas nodēvēja par "juridiski analfabētiskām", jo tās nezinot Valsts pārvaldes iekārtas likumu, kas liek Ministru kabineta padotību īstenot ar konkrēta valdības locekļa starpniecību. 
	Komisiju pārstāve Linda Mūrniece (JL) skaidroja, ka šis kompromisa lēmums ļauj izvēlēties - vai tas būs premjers, tieslietu vai kāds cits ministrs, un likums tiks ievērots. Likumprojekts paredz, ka SAB direktoram par biroja darbu jāsniedz pārskati valdībai un, ja nepieciešams, arī NDK un Nacionālās drošības padomei. 
	Aizsardzības ministrijas padotībā būs Militārās izlūkošanas un drošības dienests, Iekšlietu ministrijas - Drošības policija (DP), kas līdz šim bija ministrijai pakļauta iestāde. Visi trīs minētie specdienesti būs vienādā statusā pārstāvēti VDI padomē, kuras vadītāju iecels no iestāžu vadītāju vidus. Padomes sēdēs varēs piedalīties arī ģenerālprokurors. 
	IAD savukārt nebūs specdienests, bet iestāde informācijas vākšanai, analīzei un tālāk nodošanai.
	Noraidīti tika visi PCTVL deputāta Vladimira Buzajeva priekšlikumi, kas galvenokārt bija saistīti ar cilvēktiesību, nepilsoņu tiesību ievērošanas reglamentēšanu VDI darbībā un tiesībām šajos dienestos strādāt arī bijušajiem interfrontistiem. 
	Izmaiņas notikušas arī VDI uzrauga - NDK vadībā. Priekšsēdētāja vietnieka amatā bijušo Latvijas Pirmās partijas (LPP), tagad JL deputātu Pauli Kļaviņu NDK nomainījis tautpartijietis Mareks Segliņš, bet L. Mūrnieces vietā par sekretāru ievēlēts Andrejs Klementjevs no Tautas saskaņas partijas (TSP). 
	NDK vadītājs Vilis Krištopans Neatkarīgajai skaidroja, ka M. Segliņa paaugstināšana saistīta ar TP iekļaušanos valdošajā koalīcijā, turklāt viņš kā bijušais iekšlietu ministrs un iepriekš - opozīcijas pārstāvis, kas kopā ar L. Mūrnieci kā pozīcijas pārstāvi darbojās SAB un DP uzraudzībā izbraukuma vizītēs. Arī turpmāk viens pozīcijas un viens opozīcijas pārstāvis veiks šo darbu, bet, kuri pēc valdības maiņas būs šie cilvēki, NDK lems nākamajā sēdē. 
	Komentējot L. Mūrnieces izteikumus, kuros viņa amata piešķiršanu A. Klementjevam saista ar potenciālu TSP iekļaušanu valdībā, V. Krištopans sacīja, ka šie ir tikai politiski stratēģiski izteikumi, bet A. Klementjevs - "jauns, enerģisks, strādāt gribošs cilvēks", ar kuru arī L. Mūrniece komisijā labi sastrādājusies. Turklāt nav skaidrības par JL deputātu turpmāko pārstāvniecību komisijā. Pēc P. Kļaviņa iestāšanās JL, tas joprojām nav spējis vienoties, vai NDK paliks strādāt L. Mūrniece vai P. Kļaviņš. Iespējams, ka pēc deputāta mandāta atjaunošanas nākamnedēļ komisijā strādās E. Repše. Amatiem komisijā arī nesot nekādas būtiskas ietekmes, vienīgi piemaksa lielāka, bet visi lēmumi tiek pieņemti koleģiāli, pauda V. Krištopans. Priekšrocības informatīvo resursu ziņā gan ir NDK vadītājam, kurš darbojas arī NDP. 
	Pēc Aināra Šlesera aiziešanas uz valdību, viņu LPP, visticamāk, nomainīs Dzintars Jaundžeikars, informēja A. Šlesers.
Koalīcija varētu samazināt ministru algas 
Diena  03/12/04     Tautas partija aicinās koalīcijas padomē izskatīt iespēju samazināt valdības locekļu algas un ierosina tās līdzīgi kā Saeimas deputātiem aprēķināt saskaņā ar vidējo darba samaksu sabiedriskajā sektorā, piemērojot koeficentu. Par to Dienu informēja TP frakcijas priekšsēdētājs Aigars Kalvītis, norādot, ka tā ir tikai iecere, kuru vēl nākamnedēļ vērtēs koalīcijas padome. Līdz ar to nav zināms, cik liela varētu būt ministru alga. TP politiķi pieļauj, ka to varētu samazināt no 2000 latiem, kā tas ir tagad, uz aptuveni 1500 latiem mēnesī.
	Jāatgādina, ka Einara Repšes (JL) valdības algas, kas toreiz līdzīgi kā Saeimas deputātiem bija nedaudz vairāk nekā 600 latu, negaidīti palielināja drīz pēc apstiprināšanas bez iepriekšējām konsultācijām koalīcijā. Ar to bija nemierā arī koalīcijā esošā Zaļo un Zemnieku savienība. ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis, kas tagad pārstāv premjera partiju, Dienai sacīja: "Repše jau to summu paķēra no zila gaisa. Esmu dziļi pārliecināts, ka algai ir jābūt saskaņotai ar kādu kritēriju, tāpēc šī ideja ir atbalstāma." Arī LPP frakcijas vadītājs Oskars Kastēns to novērtēja "kā samērā loģisku priekšlikumu".
	TP frakcijas priekšsēdis A.Kalvītis atgādināja, ka partija šādu priekšlikumu izteica jau pēc vēlēšanām, negūstot JL atbalstu. Ir arī liela atšķirība starp ministru un parlamentāro sekretāru algām - pēdējo atalgojums ir mazāks par Saeimas deputātu algu, kas ir 717 latu bez piemaksām. Parasti parlamentārā sekretāra amatā ir deputāti, kuriem ir jāizvēlas, vai darba samaksu saņemt valdībā vai Saeimā, taču parlamentā slodzes dēļ ir grūti strādāt. Iecerētās izmaiņas ļautu pārskatīt arī parlamentāro sekretāru atalgojumu.
Parakstītais koalīcijas līgums 
dos lielāku disciplīnu un līdzsvaru
NRA  03/16/04     Jaunās valdības koalīcijas partneru - Zaļo un zemnieku savienības (ZZS), Tautas partijas (TP), un Latvijas Pirmā partijas (LPP) - vakar parakstītais koalīcijas līgums regulē koalīcijas partiju frakciju un premjera tiesības un pienākumus, kā arī paredz izveidot koalīcijas padomi. Jāatgādina, ka iepriekšējā - Einara Repšes - valdība bija atteikusies no koalīcijas līguma slēgšanas, kas nereti noveda pie tā, ka koalīcijas partneri nebija informēti par izskatāmajiem lēmumiem. 
	"Koalīcijas līgums nostāda visas partijas uz vienas starta līnijas - neviena nav pārāka par citām. Tiks panākta lielāka disciplīna, lielāka uzticēšanās, nebūs vairs šī nolemtības sajūta kā iepriekšējās valdības laikā, kad Jaunais laiks ar savu kontrolpaketi darīja, ko gribēja," Neatkarīgajai sacīja viens no līguma parakstītājiem ZZS Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis. Līgumu parakstīja ZZS pārstāvji: premjers Indulis Emsis, Saeimas priekšsēdētāja un ZZS līdere Ingrīda Ūdre; TP priekšsēdētājs aizsardzības ministrs Atis Slakteris un Saeimas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis, bet no Latvijas Pirmās partijas - priekšsēdētājs, iekšlietu ministrs Ēriks Jēkabsons un frakcijas vadītājs Oskars Kastēns. Līguma parakstīšanā piedalījās arī LPP valdes priekšsēdētājs premjera biedrs Ainārs Šlesers un tieslietu ministre un TP pārstāve Vineta Muižniece. Viņa Neatkarīgajai teica, ka šī līguma noslēgšana ir vērtējama pozitīvi, jo garantēs katras frakcijas iespējas saskaņot pieņemamos lēmumus, kas netika darīts, un tieši tas uzskatāms par vienu no klupšanas akmeņiem iepriekšējās valdības darbā. 
	Tikai un vienīgi pēc vienprātības principa premjera vadītā koalīcijas padome varēs lemt par grozījumiem Satversmē, Ministru kabineta iekārtas likumā, Saeimas vēlēšanu likumā, pilsonības likumā, valsts valodas likumā, pašvaldību vēlēšanu likumā attiecībā uz vēlētāju loka paplašināšanu. Vienprātības princips tiks piemērots, arī lemjot par izglītības likuma grozījumiem, kas skar pāreju uz mācībām valsts valodā, Ministru kabineta apstiprināmo akciju sabiedrību statūtiem un izmaiņu pieņemšanu tajos, ja to pieprasa kāda no frakcijām, un Satversmes 81. panta kārtībā pieņemtajiem noteikumiem.
	Līgums valdības darbu balsta uz solidaritātes atbildības principa ievērošanu par valdības darbu un proporcionalitātes principu attiecībā uz koalīcijas lēmumu pieņemšanu. Saskaņā ar līgumu tiek veidota koalīcijas padome, iekļaujot tajā Ministru prezidentu, divus ZZS frakcijas pilnvarotos pārstāvjus un pa trim pilnvarotiem pārstāvjiem no pārējām divām koalīcijas frakcijām - TP un LPP. Koalīcijas padome sanāks ne retāk kā reizi nedēļā pirms valdības un Saeimas sēdēm, bet koalīcijas padomes sēdes notiks otrdienās, no pulksten 9. Premjera prombūtnes laikā koalīcijas padomi vadīs kāds no ministriem. Lēmumus koalīcijas padomē pieņems ar balsu vairākumu, un frakciju pārstāvji balsojumā nedrīkstēs atturēties. 
	Premjeram ir pienākums informēt frakcijas par nodomu atbrīvot ministru, savu demisiju vai citām izmaiņām valdībā ne mazāk kā 48 stundas pirms šī lēmuma juridiskas noformēšanas un šajā periodā tikties ar jebkuru frakciju pēc to pieprasījuma. Ministru prezidentam arī objektīvi jāizturas pret visām frakcijām un jāseko, lai tās ievērotu šo vienošanos. Premjers arī nevar virzīt pieņemšanai valdībā bez finanšu ministra rakstiskas piekrišanas likumprojektus vai atsevišķus grozījumus likumos, kas skar budžetu vai nodokļus.
	Lai gan koalīcijas padomes sēdes būs slēgtas, tiek solīta lēmumu saskaņošana arī ar deputātiem un lielāka koalīcijas disciplīna. Premjera biedram Aināram Šleseram plānotas iknedēļas tikšanās ar premjeru, kas nereti nenotika E. Repšes valdības laikā.
Emša valdība ostu valdēs ieceļ 
savu partiju pārstāvjus un sponsorus 
Diena  03/17/04     Induļa Emša (ZZS) valdība otrdien nomainīja vairākus valsts pārstāvjus Rīgas un Ventspils ostu valdē, iepriekšējās koalīcijas pārstāvju vietā ieceļot savus partijas biedrus un sponsorus. Tuvākajā laikā amatus zaudēs arī četri iepriekšējā premjera pārstāvji Privatizācijas aģentūras (PA) padomē, pārmaiņas gaidāmas arī Satiksmes ministrijas (SM) pārziņā esošo uzņēmumu padomēs, kurās kopumā līdzšinējās valdošās koalīcijas partijas pārstāvēja aptuveni 50 cilvēku.
	Jaunā valdība par Ekonomikas ministrijas (EM) pārstāvi Rīgas ostā apstiprināja Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras darbinieku Guntaru Grīnvaldu, kura vārds parādās starp ekonomikas ministru pārstāvošās LPP ziedotājiem - viņš ziedojis 5350 latu. Iepriekšējo Finanšu ministrijas pārstāvi Gintu Celmiņu nomainīs Rīgas domes Tautas partijas frakcijas vadītājs Edmunds Krastiņš, SM pārstāvi Vladimiru Makarovu - Babītes hokeja halles valdes priekšsēdis Dainis Liepiņš, kurš ziedojis LPP 19 800 latu. D.Liepiņš ir iepriekšējās valdības noraidītā EM virzītā pārstāvja Viestura Koziola biznesa partneris. E.Repšes valdība V.Koziolu ostas valdē neiecēla, lai nerastos aizdomas par interešu konfliktu, uz kuru agrāk bija norādījis KNAB, bet kuru uzņēmējs vismaz formāli novērsis. 
	No četriem valsts pārstāvjiem Rīgas brīvostas valdē amatu saglabās tikai Vides ministrijas pārstāvis jaunā premjera palīgs Viesturs Silenieks. Savukārt Ventspils ostas valdē nomainīts tikai Finanšu ministrijas pārstāvis Pāvels Rebenoks (JL), kura vietā iecelts Aivars Tiesnesis (TP).
	Privatizācijas aģentūras padomē amatus zaudēs E.Repšes nozīmētie Arilds Bethers, Vilis Vītols, Raimonds Iņķis un Gunārs Rācēnājs, kuru vietā I.Emsis, visticamāk, iecels pa vienam pārstāvim no valdības koalīcijās partijām. V.Silenieks Dienai sacīja, ka jaunos aģentūras padomes kandidātus saskaņos ar koalīcijas partijām un to vārdi vēl nav zināmi. Pārējos 6 padomes locekļus izvirzīja katra Saeimas frakcija, un viņus pārmaiņas neskars.
	Satiksmes ministra pienākumu izpildītāja Aināra Šlesera palīdze Inga Pelše Dienai sacīja, ka pārmaiņas SM pārziņā esošo uzņēmumu padomēs būs, tās pašlaik tiek saskaņotas ar koalīcijas partneriem. SM pārziņā ir tādi lielie valsts uzņēmumi kā Latvijas dzelzceļš, Latvijas pasts, Latvijas valsts radio un televīzijas centrs. Uzņēmumus, kas ir EM pārziņā, lielas pārmaiņas, visticamāk, neskars, jo arī E.Repšes valdībā to vadīja pašreizējais ministrs Juris Lujāns.
Korupcija, KNAB, Delna
Strīķei pārmet likumu neievērošanu
NRA  03/12/04     Ministru prezidents Indulis Emsis, kurš kā mantojumu no Einara Repšes saņēmis arī Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) pārraudzību, bet paudis apņēmību no tās atbrīvoties, saņēmis sūdzību par biroja direktora vietas izpildītājas Jutas Strīķes darbu.
	Kā Neatkarīgajai apliecināja I. Emša padomniece sabiedrisko attiecību jautājumos Ilona Līce, sūdzībā pausti pārmetumi par to, ka J. Strīķe savā darbībā neievērojot likumu, bet sīkākus skaidrojumus par sūdzības autoru un saturu viņa sniegt atteicās. Sūdzība tiks izvērtēta līdz 16. martam, un pēc tam tiks arī lemts par to, vai J. Strīķei nepieciešams lūgt kādus paskaidrojumus. I. Emsis BNS teicis, ka sūdzība saņemta no citas valsts uzraudzības institūcijas. 
	KNAB uzrauga Ģenerālprokuratūra, KNAB administratīvos lēmumus var pārsūdzēt tiesa, bet, tā kā birojs atrodas Ministru prezidenta pārraudzībā, viņam var sūdzēties arī citas iestādes un personas, Neatkarīgajai stāstīja KNAB sabiedrisko attiecību speciālists Andris Vitenburgs. No J. Strīķes nekādi paskaidrojumi vēl nav prasīti, un KNAB nezinot, par ko tieši un kas I. Emsim ir sūdzējis.
	Iepriekš I. Emsis pauda gatavību pēc tam, kad tiks veiktas izmaiņas KNAB statusā un paredzēta tā neatkarība, virzīt J. Strīķi apstiprināšanai Saeimā par KNAB direktori. Par to, vai šo apņemšanos varētu ietekmēt sūdzība par J. Strīķi, varēšot spriest pēc tās izvērtēšanas, atzina I. Līce. 
	Lai arī, divreiz balsojot, Saeima noraidīja valdības konkursa komisijas izvēlēto kandidāti J. Strīķi, Einars Repše kā premjers viņu par biroja faktisko vadītāju iecēla dažas dienas pēc balsojuma - pagājušā gada 22. septembrī. 
	Saeimā tikmēr sāktas diskusijas par to, kā labāk nodrošināt KNAB neatkarību. Aizsardzības un iekšlietu komisija par vienu no iespējamiem variantiem uzskata pārraudzības uzticēšanu tieslietu ministram, vienlaikus paredzot stingru biroja parlamentāro kontroli, ko varētu īstenot Pretkorupcijas komisija. Iecerēts izveidot arī sabiedriski konsultatīvo padomi. 
	KNAB atbrīvošanu no premjera pārraudzības atbalsta gan I. Emsis, gan visi koalīcijas partneri, arī jaunās valdības deklarācijā pausta apņēmība "nodrošināt KNAB efektīvu darbību un politisku neatkarību".
Par Strīķi - jau trešā sūdzība
TVNET/BNS  03/15/04     Ministru prezidents Indulis Emsis saņēmis vēl divas sūdzības no Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) darbiniekiem par KNAB pagaidu vadītājas Jutas Strīķes darbu. Tādējādi par Strīķi saņemtas jau trīs sūdzības. Emsis jau pirmdien nolēmis tikties ar Strīķi, lai uzklausītu viņas paskaidrojumus par saņemto informāciju.
	Ministru prezidents Indulis Emsis (ZSS) ir neizpratnē par Strīķes atteikumu tikties. Savukārt Strīķe norādīja, ka piedāvātajā tikšanās laikā birojs rīko preses konferenci, un uzsvēra, ka paudusi gatavību tikties ar Emsi jebkurā citā laikā. 
	Jau vairākkārt ziņots, ka Strīķes kandidatūras neapstiprināšana amatā bija viens no galvenajiem iepriekšējās valdības koalīcijas nesaskaņu cēloņiem. Strīķi ar savu rīkojumu par KNAB vadītāja vietas izpildītāju iecēla bijušais premjers Einars Repše. 
Strīķes vietā virza Rekšņu 
Diena  03/16/04    "Organizēta sūdzību iesniegšanas akcija," Juta Strīķe pirmdien izteicās par premjera rīcībā nonākušajām sūdzībām par viņas darbu. KNAB nekādi dokumenti pārbaudēs nav prasīti. Partijas pagaidām saka, ka J.Strīķe varēs birojā palikt. Taču nav skaidrs, kādā amatā un cik ilgi.
	Lai arī Strīķes darbs nav vēl izvērtēts, par KNAB vadītāju bez konkursa varētu kļūt Rekšņa
	Nepilnu nedēļu pēc valdības apstiprināšanas un bez jauna konkursa rīkošanas koalīcija vienojusies steigšus nomainīt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) pagaidu vadību, virzot šim amatam Juri Rekšņu, kas Einara Repšes valdības veikto izmaiņu rezultātā zaudēja Valsts policijas priekšnieka amatu un tās darbības beigās cīnījās par Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra vietas saglabāšanu. 
	Pārējās partijas lēmums un ātrums pārsteidzis, taču noteiktu "nē" teica vienīgi JL līderis Einars Repše. Tas rada iespaidu, ka mazākumvaldībai varētu izdoties gūt atbalstu šai kandidatūrai. Balsojums būs pārbaudījums arī JL vienotībai, jo, piemēram, Linda Mūrniece konfliktā ar toreizējo ministru Māri Gulbi nepārprotami nostājās J.Rekšņas pusē. Steigu un kandidatūras izvirzīšanas veidu kritizē pretkorupcijas pētnieki. "Ja Rekšņa būtu labs korupcijas apkarotājs, ilgi Valsts policijas priekšnieks, varbūt tāds KNAB nemaz nebūtu vajadzīgs," teica Providus pētnieks Valts Kalniņš. Delnas vadītāja Inese Voika norādīja, ka neatbalstītu nevienu vadošā amatā bijušu iekšlietu sistēmas darbinieku, jo "ar viņu klusu piekrišanu ir notikusi korupcija". Turklāt lēmums esot sasteigts, jo izvēles procedūrai vajadzējis būt atklātai, iesaistot arī opozīciju, lai KNAB vadītājs gūtu plašu atbalstu. Nav izvērtēts arī KNAB darbs - ieskaitot pagaidu vadītājas Jutas Strīķes paveikto.
	Šī ir pirmā reize, kad uz KNAB vadītāja amatu netiek rīkots konkurss, turklāt J.Rekšņa nav piedalījies nevienā no iepriekšējiem. Ģenerāļa pieredze, zināšanas un reputācija bija pirmās īpašības, kuras premjers I.Emsis minēja kā iemeslu , lai viņu ieteiktu KNAB vadītāja amatam. "Mums ir vajadzīgs biroja vadītājs, kuram nebūs nepieciešamas daudzas nedēļas, lai sagatavotu koncepciju. Viņš spēs ieviest kolektīva darba sistēmu," presei paziņoja I.Emsis. Viņš pieļāva, ka J.Strīķe varētu palikt strādāt birojā, taču premjers nevēlas vēlreiz aicināt Saeimu balsot par J.Strīķi arī tāpēc, ka negribot būt valdības vadītājs, kuru izvirzītais kandidāts negūst Saeimas uzticību.  
Rekšņa atsakās no piedāvājuma 
kļūt par KNAB vadītāju
BNS  03/16/04     Ikšlietu ministrijas valsts sekretārs Juris Rekšņa atteicies no kandidēšanas uz Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadītāja amatu. 
	Rekšņa sacīja, ka jūtas pagodināts, ka viņam piedāvāts šis amats, taču norādīja, ka viņa darbs ir saistīts ar Iekšlietu ministriju un "vēlos darbu iekšlietu ministrijā turpināt". 
	Viņš sacīja, ka ir vēl citi kandidāti uz KNAB vadītāja amatu, taču kandidātu vārdus viņš nenosauca. 
	Žurnālistiem Rekšņa norādīja, ka pašreizējai biroja direktora pienākumu izpildītājai Jutai Strīķei bijis grūti vadīt KNAB, jo birojs ir zināmā mēra politizēts. Uz jautājumu, vai Strīķe uzskatāma par iepriekšējā premjera Einara Repše ielikteni, Rekšņa norādīja, ka viņu pašu varētu uzskatīt par Emša ielikteni, ja viņš pieņemtu piedāvājumu vadīt KNAB.  
Partijām nelikumīgi ziedoti 123 000 latu
Latvijas avīze  03/16/04    Pārbaudot 12 politisko partiju 2002. gada ienākumu likumību, Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs atklājis lielas nebūšanas 11 partiju finansēs. KNAB nolēmis, ka partijām jāatmaksā Finansu ministrijai nelikumīgi saņemtie ziedojumi teju 123 tūkstošu latu apmērā. 
	Būtiskākie pārkāpumi atklāti Zaļo un zemnieku savienības finansēs. Pēc KNAB ierosinātās krimināllietas iegūtajām ziņām, atklāts, ka ZZS saņēmusi 10 000 latus caur starpnieku un 19 100 latus, kā ziedotāju norādot fizisko personu, kas reāli nemaz nav veikusi pārskaitījumu. Birojs nolēmis, ka Zemnieku savienībai jāiesniedz precīzi ziedojumu saraksti un līdz 21. aprīlim jāatdod valstij vairāk nekā 55 000 latu. Zaļajiem jāatdod valstij 6 455 lati. Abu partiju apvienībai ZZS būs jāšķiras no 29 000 latu. 
	Arī "Latvijas ceļa" partijas kase nav tīra - KNAB darbinieki saskatījuši viltojuma pazīmes divos bankas dokumentos par 4000 un 5000 latu ziedojumiem. Bankas dokumentos, iespējams, viltoti ziedotāja paraksti. Par šiem gadījumiem KNAB ierosinājis krimināllietas. 
	KNAB pārbaudīja arī Latvijas Apvienoto republikāņu partiju, Latvijas Atdzimšanas partiju, Latvijas Demokrātisko partiju, Latvijas Sociālistisko partiju, Latvijas Zaļo partiju, partiju "Esi cilvēks", "Latgales gaisma", "Līdztiesība", Sociāldemokrātisko labklājības partiju un Tautas saskaņas partiju. No minētajām politiskajām organizācijām tikai Tautas saskaņas partija iztikusi bez pārkāpumiem. 
Pēc Rekšņas atteikuma 
Emsis nonācis grūtā situācijā 
Diena  03/17/04     Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja vadītāja amatam pēkšņi izraudzītā kandidāta Jura Rekšņas tikpat negaidītā atteikšanās pretendēt uz šo posteni otrdien nostādīja grūtā situācijā premjeru Induli Emsi (ZZS). Nākamo kandidātu meklējot, viņš lūgs nevalstisko organizāciju padomu un konsultēsies ar Delnas vadītāju Inesi Voiku, kas ir piedalījusies KNAB veidošanā un arī kandidātu vērtēšanā. KNAB vadītāja meklēšana iepriekšējā konkursa pretendentu vidū ir viena no premjera minētajām iespējām. "Mums ir skaidras divas lietas - ir jābūt KNAB darbības novērtējumam, un ir nepieciešama saprotama kandidātu atlases procedūra," Dienai sacīja Delnas vadītāja I.Voika, kas pirms trešdien paredzētās tikšanās ar premjeru konkrētāk nevēlējās izteikties.
	Premjera pirmā reakcija pēc atteikuma saņemšanas bija atgriešanās pie iepriekš izteiktās iespējas - meklēt nākamo kandidātu to pretendentu vidū, kas konkursā bija palikuši tūlīt pēc J.Strīķes, konsultējoties ar konkursa komisijas pārstāvjiem. To desmit kandidātu vidū, kas nokļuva līdz atlases otrajai kārtai, bija arī Latvijas vēstnieks ANO Gints Jēgermanis, bijušā premjera padomnieks Armands Agrums, prokurors Aldis Pundurs, muitas eksperts Jānis Zakovics, pašreizējais KNAB darbinieks Aleksejs Loskutovs, Kanādas prokurors Andrejs Bērziņš, kas vēlāk atteicās, kā arī citi. I.Emsis atzina, ka bez konkursa amatam var izvirzīt "tikai pazīstamu tiesībsargājošo iestāžu līderi". Viņš nepieļauj iespēju ieteikt J.Strīķi, kas divas reizes jau nav guvusi Saeimas uzticību: "Likt trešo reizi par viņu balsot nozīmētu spēlēt neglītu spēli. J.Strīķe nav konsolidējusi KNAB darbiniekus vienotam darbam," teica I.Emsis.
Pretkorupcijas skola briest izlaidumam 
Diena  03/16/04      Korupcijas koks saknes dzen sabiedrības attieksmē, bet zālājā ap tā stumbru vāļājas kritušie āboli - bijušais veselības ministrs Āris Auders un eksprokurors Staņislavs Nazarovs. "Devēji gan nav nokrituši," skaidrojot uz lielas papīra loksnes ar flomāsteru zīmēto kukuļošanas posta ainu, teic 17 gadus vecais jelgavnieks Māris. Viņš ir viens no pārdesmit jauniešiem, kam pirmdiena bija pirmā skolas diena Sabiedrības par atklātību Delna rīkotajā Pavasara pretkorupcijas skolā. Trešdien to atstājot, izlaiduma eksāmeni 16-20 gadu vecajiem skolēniem un studentiem gan nebūs jākārto, taču Delnas pārstāvji cer, ka jaunieši arī turpmāk paliks uzticīgi korupcijas apkarotāju frontei.
	Nīderlandes valdības un Delnas rīkotajā skolā pulcēti tie aktīvisti, kas pērn visveiksmīgāk startējuši korupcijai veltītu eseju konkursā, Dienai pastāstīja projekta vadītāja Sanita Rībena - pavisam izvēlēti 20 jaunieši, taču pirmdien bija ieradušies 17. Līdz trešdienas pēcpusdienai viņi noklausīsies vairākas lekcijas par valsts iepirkumu, informācijas atklātību un citām ar kukuļdošanu saistītām tēmām un paši apmeklēs Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju (KNAB), kura vārdu ne reizi vien piesauca jau pirmdien.
	"Ļoti daudz kukuļņēmēju un daži kukuļdevēji," rādīdams uz iepriekš uzzīmēto koku, par korupciju Latvijā saka Māris, kurš pēc skolas beigšanas studēšot jurisprudenci vai sociālās zinības. Vaicāts, vai pats aci pret aci skatījis daudzgalvaino kukuļošanas monstru, puisis tomēr purina galvu - par "piecīšiem" un ceļu policiju gan esot dzirdējis, taču pašam pieredzes neesot. Politoloģijas studente, kas pielikusi roku tā paša koka zīmēšanā, savukārt lūdz neminēt savu vārdu un pastāsta par nelieliem, taču regulāriem "ziedojumiem", ko nācies maksāt ārstam par brāļa ārstēšanu. Lai arī starp atsevišķajām skolēnu darba grupām pa brīdim uzzibsnī asi jautājumi, visi šķiet vienisprātis - kukuļdošana ir visas sabiedrības, ne tikai atsevišķu cilvēku problēma.
	"Tas, ko mēs gribam, ir ilgtermiņa sadarbība," atzīst S.Rībena - viņa cer, ka jaunieši vēlāk iesaistīsies arī citos Delnas projektos un korupcijas pētniecībai pievērsīsies savās skolās un augstskolās. Līdz trešdienai viņiem vēl paredzētas tikšanās ar žurnālistu Jāni Domburu un Saeimas deputāti Ausmu Kantāni (JL) - projekta vadītāja stāsta, ka tieši viņa agrāk izrādījusi vislielāko interesi par skolēnu esejām.
	Kā nākamo soli ceļā uz plaša korupcijas zinātāju un apkarotāju tīkla izveidi Delna iecerējusi jauniešu konferenci Jaunieši pret korupciju - tā varētu notikt aprīļa beigās.
Latvija Pasaulē
EP atzīst Latvijas likumu 
atbilstību starptautiskajām normām 
Diena  03/12/04    Eiropas Parlaments (EP) ziņojumā par jauno dalībvalstu gatavību ES ceturtdien apstiprināja, ka Latvijas izglītības, pilsonības un valodas likumi atbilst visām starptautiskajām normām. Tomēr Parlaments paliek pie viedokļa, ka Latvijai ir jāpaātrina naturalizācijas temps, jāatrisina Olaines patvēruma meklētāju centrā izvietoto problēmas un "ātri jāratificē EP mazākumtautību konvencija". Pirms ziņojumu galīgās pieņemšanas gan paplašināšanas komisārs Ginters Ferhoigens, gan EP Ārlietu komitejas vadītājs Elmārs Broks atzina, ka jaunās dalībvalstis labi strādājušas, lai sagatavotos iestāšanās brīdim, tomēr katrai vēl palikuši darāmi darbi. 
	Latvijas sadaļā, kura pirmo un Latvijas novērotājiem nepieņemami kritisko projektu sagatavoja Vācijas zaļo deputāte Elizabete Šrotere, galu galā iekļauti vairāki labojumi, padarot to nedaudz maigāku. Taču iebalsoti arī vairāki nepatīkami pārmetumi, piemēram, par EP novērotāja Martijana Bekasova (TSP) atsaukšanu. 
	Parlamentārieši jaunajai ES dalībvalstij Latvijai norāda, ka tai "pilnībā uz bez jebkādām aizdomām jānodrošina vārda brīvība visiem iedzīvotājiem un parlamenta locekļiem". 
	Ir vairāki EP ieteikumi saistībā ar nepilsoņiem. EP iesaka apdomāt iespēju piešķirt pašvaldību vēlēšanu tiesības nepilsoņiem, kas ilgu laiku dzīvojoši Latvijā, un iesaka darīt vairāk, lai paātrinātu mazākumtautību integrāciju. Attiecībā uz mazākumtautību konvencijas ratifikāciju jaunās Induļa Emša (ZZS) valdības deklarācijā tāda apņemšanās nav iekļauta. Latvijas Pirmā partija esot piedāvājusi konvencijas ratifikāciju, taču koalīcijas partneri to nav atbalstījuši.
	Līdzīgi kā Eiropas Komisijas (EK) pēdējā ziņojumā pagājušoruden EP norāda uz nepadarītām lietām valsts administrācijā. Latvija aicināta uzlabot ierēdniecības spējas, palielinot valsts darbinieku atalgojumu, kā arī iesaka ātrāk realizēt 1998.gadā sākto teritoriālo reformu. Tāpat kā citām valstīm ieteikts izdarīt atlikušos darbus, lai sagatavotos apgūt struktūrfondus un administrēt lauksamniecības maksājumus. Taču EK mudināta pievērst īpašu uzmanību Latgalei un citiem atpalikušajiem reģioniem. 
	Ar atzinīgiem vārdiem runāts par cīņu pret korupciju, lai gan tās līmenis esot "noturīgi augsts", par mazgadīgo cietumnieku uzturēšanās apstākļu uzlabošanu, tiesu sistēmas modernizāciju un naturalizēto skaita pieaugumu pagājušajā gadā. 
	E.Šrotere neslēpa gandarījumu par ziņojuma saturu un norādīja, ka Latvijā viņas darba rezultātā ir izraisījusies politiska debate, kas līdzēšot vairāku problēmu risināšanā. E.Broks slavēja Baltijas valstis, uzsverot, ka pēdējo gadu laikā tās veikušas vērienīgu ieguldījumu cilvēktiesību jautājumu sakārtošanā. 
	Kritiskas norādes ir arī citu jauno dalībvalstu ziņojumos. Slovākijai un Čehijai joprojām tiek prasīts steidzami uzlabot čigānu dzīves apstākļus un tiesības, Igaunijai - pasteidzināt naturalizāciju. Runājot par Lietuvu, vairāki deputāti asi protestēja pret laikraksta Respublika nesen ievietotā raksta antisemītisko garu. 
	Tagad EP ziņojums, kuram ir tikai konsultatīvs, nevis juridisks spēks, tiks nosūtīts uz ES Padomi, EK, kā arī visu jauno dalībvalstu valdībām. Publiski pieejamo dokumentu var izmantot jebkura valsts institūcija vai nevalstiska organizācija. 
Vaira Vīķe-Freiberga sāk vizīti ASV
BNS  03/13/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga sestdien sāk piecu dienu darba vizīti ASV, kuras laikā tiksies ar atbildīgām ASV amatpersonām, uzņēmējiem un latviešu kopienu, informēja Valsts prezidenta preses dienestā. Pirmajā vizītes dienā Vīķe-Freiberga tiksies ar Dienvidkarolīnas uzņēmējiem un sabiedriskajiem darbiniekiem, bet svētdien - ar Floridas uzņēmējiem un sabiedrības pārstāvjiem. 
	Prezidente pirmdien uzņēmēju konferencē runās par ekonomiskās sadarbības iespējām ar Latviju. Pēc tam Tampā Vīķe-Freiberga apmeklēs ASV Centrālo pavēlniecību (US CENTCOM), kur viņu pavadīs Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris Gaidis Andrejs Zeibots un Latvijas NBS pārstāvji ASV Centrālajā pavēlniecībā Gaidis Ošenieks un Ēvalds Krieviņš. 
	Otrdien prezidente tiksies ar ASV prezidenta Džordža Buša (George Buch) jaunāko brāli Floridas gubernatoru Džonu Elisu Bušu (John Ellis Bush). Pēc tam Vīķe-Freiberga izlidos uz Ņujorku, lai piedalītos ASV Ārpolitikas nacionālās komisijas rīkotajās vakariņās. 
	Vizītes noslēgumā prezidente tiksies ar bijušo ASV valsts sekretāru diplomātu Henriju Kisindžeru (Henry Kissinger) un ASV Ārpolitikas nacionālās komisijas vadītāju Džordžu Švābu (George D.Schwab). 
	Vīķe-Freiberga Latvijā atgriezīsies ceturtdien. 
Bušs VVF raksturo kā reģiona līderi
BNS  03/16/04     ASV prezidents Džordžs Bušs pirmdien telefonsarunā Valsts prezidentei Vairai Vīķei‑Freibergai apliecinājis, ka ASV būs gandarīta NATO paplašināšanai veltītā oficiālā ceremonijā marta beigās uzņemt jauno NATO valstu vadītājus, viņu vidū Latvijas Ministru prezidentu Induli Emsi.
	ASV prezidents arī uzsvēra Vīķes‑Freibergas kā reģiona līderes lomu "NATO integrācijas procesa izšķirīgos brīžos", aģentūrai BNS pavēstīja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga. "Tagad jaunās NATO dalībvalstis būs pilntiesīgi NATO locekļi un baudīs alianses aizsardzību," sacījis Bušs. Sarunas laikā abi prezidenti uzsvēra NATO paplašināšanas procesa nozīmību. 
	Vīķe‑Freiberga atzīmēja, ka ASV nostāja Latvijas un pārējo Baltijas valstu ceļā uz NATO "vienmēr ir bijusi principiāla un atbalstoša". Prezidente arī informēja Bušu par Latvijas bruņoto spēku reformu. ASV prezidents atzinīgi vērtēja Vīķes‑Freibergas pirmdien gaidāmo vizīti ASV Centrālajā bāzē. 
	Sarunas laikā Latvijas un ASV prezidenti sprieda arī par NATO un Krievijas dialogu, aktualitātēm Baltijas reģionā, kā arī demokrātijas veicināšanu vairākos pasaules reģionos. 
Jaunie komisāri iepazīst Briseli 
Diena  03/17/04     Topošā ES komisāre no Latvijas Sandra Kalniete kopā ar kolēģiem no pārējām deviņām jaunajām dalībvalstīm otrdien pirmoreiz un pagaidām vēl viesa statusā piedalījās Eiropas Komisijas kolēģijas sēdē un kopā ar EK prezidentu Romāno Prodi pozēja pirmajam "ģimenes foto". 
	EK jaunos komisārus Briselē divu dienu seminārā iepazīstina ar EK darba organizāciju, viņi tiekas ar dažādām EK amatpersonām un to nozaru pārstāvjiem, kurās maijā sāks sešu mēnešu darbu. "Kā bijušajai ārlietu ministrei lielākā daļa no stāstītā man nebija nekas jauns," atzina S.Kalniete. 
	Pēc pusdienām ar R.Prodi viņa tikās ar EK lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības amatpersonām, bet daļu trešdienas pavadīs kopā ar šīs jomas komisāru Francu Fišleru, ar kuru kopā strādās šīs EK atlikušos sešus mēnešus. 
	Līdz maijam, kad desmit kandidāti būs kļuvuši par pilntiesīgiem ES komisāriem ar balsstiesībām, viņi kolēģijas sēdēs vairs nepiedalīsies, taču EK sola, ka palīdzēs viņiem sagatavoties iztaujāšanas procedūrai Eiropas Parlamentā. 
	Topošā Latvijas komisāre sacīja, ka nekādas grūtības viņai nesagādās atbildes uz EP izsūtītās anketas pirmās daļas jautājumiem par profesionālo pieredzi, amatpersonas neatkarību un ES nākotnes vīziju. Papildu tiem, kā ziņots, EP vēlas uzzināt topošās komisāres domas par specifiskiem zivsaimniecības un lauksaimniecības jautājumiem. 
	S.Kalniete teica, ka laika vēl atlicis pietiekami, lai nopietni sagatavotos, un viņa sarežģīto ES lauksaimniecības politiku jau sākusi apgūt. 
	Rakstiskās atbildes jāsagatavo līdz 24.martam 13.aprīlī S.Kalnieti 90 minūšu sesijā EP iztaujās klātienē. 
	Formāli desmit jaunos komisārus izvirzīs ES Padome, maija sākumā par viņiem balsos arī EP. 
	Pirmā EK kolēģijas sēde ar 30 pilntiesīgiem komisāriem notiks 4. vai 5.maijā Strasbūrā.
Pašvaldības
Jaunais pašvaldību ministrs pārsteidz Gateru
BNS  03/10/04    Līdzšinējais pašvaldību ministrs Ivars Gaters trešdien ar jauno ministru Andreju Radzeviču pārrunājis aktuālos reģionālās attīstības jautājumus un bijis patīkami pārsteigts par viņa labajām zināšanām šajā jomā. 
	Ministrijas preses sekretārs Ansis Pūpols aģentūrai BNS stāstīja, ka Gaters un Radzevičs runājuši vairāk nekā divas stundas. Līdzšinējais ministrs savu pēcnācēju informējis par novadu veidošanas procesu, ministrijas struktūru un pārvaldes kārtību. 
	"Viņš bija patīkami pārsteigts par Radzeviča zināšanām," sacīja Pūpols. Radzevičs, kurš pirms kļūšanas par Saeimas deputātu vairākus gadus strādājis pašvaldībās, atzinis, ka jau iepriekš aktīvi sekojis līdzi ministrijas darbam. 
	Radzevičs trešdien turpina iepazīties ar ministrijas struktūru un darbiniekiem. 
Ministrs pārvelk svītru 
novadu veidošanai līdz vēlēšanām 
Diena  03/15/04     Līdz ar valdību maiņu ir pārvilkta svītra Einara Repšes (JL) valdības iecerei līdz 2005.gada martā paredzētajām pašvaldību vēlēšanām visā Latvijā izveidot novadus, lai vēlēšanas jau varētu notikt jaunajās teritorijās. Jaunais reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Andrejs Radzevičs nespiedīs pašvaldības apvienoties, "jo tas būtu pretrunā ar jaunās valdības deklarāciju, kas paredz novadu veidošanu pēc brīvprātības principa". Ministrs Dienai arī uzsvēra, ka spēkā esošais administratīvi teritoriālās reformas likums šogad vairs neparedz brīvprātīgu apvienošanos, bet nosaka, ka novadu veidošana notiek tikai saskaņā ar atbildīgās ministrijas projektiem. Līdz ar to viens no pirmajiem darbiem būšot šā likuma grozījumu sagatavošana.
	Bijušais ministrs Ivars Gaters (JL) izsaka bažas, ka līdz ar to ap lielajiem attīstības centriem izveidosies spēcīgas pašvaldības, kas jau vienojušās par lielākiem novadiem. Taču neskaidrs paliks to mazo pagastu liktenis, kas nav izšķīrušies paši par apvienošanos - šajās teritorijās attīstība varot apstāties, jo investīcijas plūdīs uz lielajām pašvaldībām, kas arī būs spējīgas apgūt ES finansējumu. Bijušais ministrs arī norādīja, ka 80% pašvaldību bija par šo reformu, ja tiek nodrošināta valsts atbalsta programma novadu infrastruktūras attīstībai, kas tika pieņemta E.Repšes valdības pēdējā sēdē.
	Kad 90.gadu vidū politiķi pieņēma administratīvi teritoriālās reformas projektu, viņi noteica brīvprātīgu pašvaldību apvienošanos līdz 2003.gada beigām, bet pēdējā reformas gadā paredzēja tā dēvēto novadu piespiedu veidošanu pēc atbildīgās ministrijas projektiem. E.Repšes valdībai nākot pie varas 2002.gada novembrī, reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs I.Gaters konstatēja, ka reformas laikā brīvprātīgi ir izveidoti tikai 16 novadi. 
	Ministrs par mērķi izvirzīja novadu izveidošanu visā Latvijā līdz pašvaldību vēlēšanām. Tam pretojās Latvijas Pašvaldību savienība (LPS) un arī koalīcijā esošā Zaļo un Zemnieku savienība. To pārstāv premjers Indulis Emsis, ZZS ir arī uzņēmusies atbildību par bezpartijisko pašvaldību ministru A.Radzēviču, kas pirms ievēlēšanas Saeimā bija Liepājas rajona Dunalkas pagasta padomes priekšsēdis. Ir zināms, ka savā padomnieku komandā viņš plānojis iekļaut cilvēkus no LPS.
	A.Radzēvičs Dienai sacīja, ka iepriekšējās valdības laikā iesāktās sarunas ar potenciālajiem 102 novadiem tiks turpinātas un arī pabeigtas. Drīzumā arī tikšot izvērtēti ar novadu veidošanu saistītie likumprojekti. Taču šī valdība neplānojot uzspiest novadu izveidošanu visā Latvijā līdz pašvaldību vēlēšanām, tajā pašā laikā tā neliegšot īstenot reformu tiem, kas to vēlas.
Pašvaldībām svarīgāka 
izrādās sociālā integrācija 
Diena  03/15/04    Viedoklis, ka Latvijā nozīmīga ir tikai etniskā integrācija, jāmaina, jo pašvaldības par lielu problēmu uzskata sociālo integrāciju. Šāds secinājums radies Baltijas sociālo zinātņu institūtam, kas pēc Īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta (ĪUMSILS) pasūtījuma veicis pētījumu Pašvaldību loma sabiedrības integrācijas procesā. Uz pētījuma prezentāciju aicinātie pašvaldību pārstāvji piekrīt - ja būs labklājība, cilvēki domās par etniskajām attiecībām. 
	Pētījums liecina, ka daļai Latvijas pašvaldību ir izstrādātas sabiedrības integrācijas programmas. Tās gan bieži palikušas uz papīra deklaratīvās frāzēs. 
	"Ko es viņus varu integrēt," emocionāls ir Pušmucovas pagasta priekšsēdis Eduards Luckāns, kurš stāsta - viņa pierobežas pagastā neredz LTV, nedzird Latvijas radio un daļa pagasta iedzīvotāju neatpazīst Valsts prezidenti, bet par "savu" sauc Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu. "Ja būs darbs, nebūs problēmu ar integrāciju," ir pārliecināts E.Luckāns, akcentējot sociālās integrācijas nozīmību. 
	Naturalizācijas pārvaldes priekšniece Eiženija Aldermane saka - sociālajai integrācijai nepieciešami miljoni, un ĪUMSILS "tai pat nepietuvojas". Bet Sabiedrības integrācijas fonda (SIF) direktors Nils Sakss ierosina - sociālās integrācijas sadaļu nedrīkst izņemt no Sabiedrības integrācijas programmas, jo "tā nav tikai ĪUMSILS lauciņš". Viņaprāt, programmu atjaunojot, vadošā loma konkrētā jomā jāuztic to pārzinošām ministrijām: sociālā integrācija - Labklājības ministrijai, etniskā integrācija - ĪUMSILS, bet izglītība - Izglītības un zinātnes ministrijai. SIF tāpat kā līdz šim līdztekus etniskajai integrācijai finansēs sociālās integrācijas projektus no valsts budžeta un ES finansējuma pilsoniskās sabiedrības attīstībai, kā arī plāno administrēt Sociālā fonda finansējumu atsevišķām aktivitātēm sociālās atstumtības mazināšanai. 
	Arī Jūrmalas domes labklājības pārvaldes pārstāve Ruanete Meža un Eva Sāre, kas Valmierā strādā ar bērniem likumpārkāpējiem, uzskata - svarīgi sekmēt sociāli atstumto un riska grupu integrāciju. Tomēr R.Meža atzīst - pašvaldībām nav skaidrs, kā "ar integrāciju jānodarbojas". E.Aldermane ir pārliecināta, ka bez pašvaldību palīdzības integrācija nav iespējama. Tomēr viņa akcentē, ka vietvarām likumā nav uzdots veicināt integrāciju un ar sabiedrības saliedēšanu tās nodarbojas tikai pēc savas iniciatīvas. Tādēļ jau nākamnedēļ Dikļos notiks seminārs, kurā integrācijas eksperti kopā ar pašvaldībām mēģinās rast tām piemērotāko sabiedrības saliedēšanas modeli.
Saimniecība
Nedaudz bremzējies rūpniecības kāpums
NRA  03/10/04     Gads, par spīti dažu ekspertu pesimistiskajām prognozēm, iesācies ar rūpnieciskās ražošanas apjomu kāpumu. Šā gada janvārī, salīdzinot ar iepriekšējā gada janvāri, sezonāli izlīdzinātā apstrādes rūpniecības produkcijas izlaide pieaugusi par 5,6%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
	Tiesa, salīdzinot ar decembri, janvārī apstrādes rūpniecības produkcijas izlaide samazinājusies par 3,6%. Tas gan ir visai tradicionāli, jo decembrī parasti tiek izpildīti visi pasūtījumi, kuru termiņš ir gada beigas, bet janvārī tiek slēgti līgumi turpmākam darbam.
	Latvijas apstrādes rūpniecības vislielākā nozare, kura veido trešdaļu rūpnieciskās ražošanas kopapjoma, - pārtikas rūpniecība - gadu sākusi ar 10,2% kāpumu. Tas ir iepriecinoši, jo tieši šai nozarei pēdējos gados bija visai niecīgs pieaugums. Kāpums gan lielā mērā sasniegts, pateicoties produkcijas izlaides kāpumam dzērienu ražošanā par 40,1%, pārsvarā uz Latvijas balzama rēķina. 
	Pēc vairāku gadu krituma beidzot pieauguši apjomi zivju pārstrādē un konservēšanā - par 15,1%. Latvijas šprotes atgūst savu labo slavu ne tikai Austrumu tirgos, bet tās sāk iekarot arī Rietumu tirgu. Par 10,8% pieauguši apjomi gaļas un gaļas produktu ražošanā, pārstrādē un konservēšanā. Šajā nozarē jau vairākus gadus vērojams kāpums, ko gan var izskaidrot arī ar mazo, statistikā neuzskaitīto uzņēmumu īpatsvara samazinājumu. Tajā pašā laikā samazinājusies maizes, konditorejas izstrādājumu un cukura ražošana par 5,2% un piena produktu ražošana - par 4,8%.
	Turpina pieaugt ražošanas apjomi mūsu rūpniecības galvenajā eksporta nozarē - koksnes un koka izstrādājumu ražošanā. Šā gada janvārī, salīdzinot ar pagājušā gada janvāri, apjomi pieauguši par 15,3%. Pieaugums noticis, pateicoties pieaugošiem būvniecības apjomiem galvenajās šīs produkcijas noieta valstīs - Lielbritānijā un Zviedrijā. 
	Iepretim kritumam pērn, šogad janvārī pieauguši ražošanas apjomi ķīmiskajā rūpniecībā par 23,3%. Pieaugums lielāko tiesu saistīts ar farmaceitisko rūpniecību. Svarīgi, ka ražošanas apjomi pieauguši tādā nozarē kā elektrisko mašīnu un aparātu ražošana - par 12,9%, jo tieši šajā nozare ietilpst tā dēvētā augsto tehnoloģiju produkcija. Diemžēl citā produkcijas grupā, kas arī tiek uzskatīta par tādu, kur tiek radīta liela pievienotā vērtība, - iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanā - vērojams samazinājums par 21,9%. Joprojām stabili attīstās gatavo metālizstrādājumu ražošana. Tur pieaugums janvārī bijis par 14,8%. Arī būvmateriālu ražošana pieaugusi par 10,3%.
	Ražošanas apjomi samazinājušies apģērbu ražošanā - par 22,7% un tekstilizstrādājumu ražošanā - par 13,1%. Taču Vieglās rūpniecības ražošanas uzņēmumu asociācijas prezidents Guntis Strazds pret šiem datiem izturas ar lielu piesardzību. "Grūti komentēt datus par ražošanu, jo kaut kas neiet kopā. Pērn mums produkcijas eksports pieauga par vairāk nekā 15%, bet statistikas dati uzrādīja ražošanas samazinājumu. To varētu izskaidrot ar to, ka statistikas pārvalde ievāc datus tikai par uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums ir virs 300 000 latu un strādājošo skaits virs 20. Mums ir vairāk nekā 200 mazo uzņēmumu, kuri gada laikā dod produkciju par 50 miljoniem latu, bet viņi statistikā neparādās. Reāli nekāda krituma nav. Janvārī vienmēr ir sliktāki rādītāji un šogad arī mēnesis bija krietni īsāks. Faktiski tikai ar 6. janvāri uzņēmumi sāka strādāt, tāpēc paskatīsimies eksporta apjomus un tad arī izdarīsim secinājumus," stāsta G. Strazds.
Uzņēmējus neapmierina 
valsts mainīgā attieksme
NRA  03/11/04    Latvijas uzņēmēji par nozīmīgāko kavēkli uzņēmējdarbības attīstībai joprojām uzskata likumu, noteikumu nepastāvīgumu un to izmaiņu nepārredzamību, kā arī esošās nodokļu likmes, - liecina Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras (LIAA) pētījums, kas tapis sadarbībā ar Pasaules banku un pētījumu kompāniju Latvijas fakti. 
	Salīdzinoši ar 2001. gadu, kad tika veikts līdzīgs pētījums, no visiem uzņēmējdarbību kavējošajiem apstākļiem uzņēmēju satraukums pieaudzis tikai vienā rādītājā - par 5% pieaudzis to uzņēmēju skaits, kas uzskata, ka attīstību traucē konkurence ar pelēko (ēnu) ekonomiku. LIAA direktors Juris Kanels tādēļ aicina valdību lielāku uzmanību pievērst ēnu ekonomikas apkarošanai, kā arī padarīt uzņēmējdarbības vidi padarīt pastāvīgāku un prognozējamāku. Viņaprāt, aptauja liecina, ka arī nodokļi joprojām nodarbina uzņēmēju prātus, tādēļ arī šim jautājumam būtu jāpievērš lielāka uzmanība. 
	Pēc J. Kanela domām, pētījums diezgan precīzi atspoguļo Latvijas uzņēmējdarbības vidi. Vakar gan prezentēti tikai daļa no pētījumā iegūtajiem datiem. Par pārējiem pētījuma rezultātiem LIAA stāstīs 17. martā Latvijas valdības tikšanās laikā ar Ārvalstu investoru padomi. Tikai pēc šīs tikšanās tiks publicēts pētījuma pilnais variants. Pētījumā aptaujāti 504 uzņēmumi, no tiem 77% mikrouzņēmumi, 18% - mazie uzņēmumi un 5% - vidējie un lielie uzņēmumi.
Latvijas Banka sākusi karu ar inflāciju
NRA  03/12/04     Latvijas Bankas (LB) padome vakar nolēma palielināt gada refinansēšanas likmi (bāzes procentu likmi) no 3% līdz 3,5%, lai ierobežotu augošo iekšzemes pieprasījumu, kas izraisījis strauju inflācijas kāpumu. 
	To var uzskatīt par neordināru soli - jau kopš 1997. gada Latvijas Banka piekopa refinansēšanas likmes pakāpenisku samazināšanas politiku. Gaidāms, ka refinansēšanas likmes celšana sadārdzinās komercbanku izsniegtos kredītus latos.
	Patēriņa cenas Latvijā janvārī pieaugušas par 1,2%, salīdzinot ar decembri, un par 3,9%, salīdzinot ar 2003. gada janvāri. Tik augsti inflācijas rādītāji attiecīgo laikposmu griezumā Latvijā nav novēroti jau gadiem ilgi.
	Eksperti uzskata, ka cenu pieaugums daļēji ir viens no blakusfaktoriem drīzajai Latvijas iestājai Eiropas Savienībā (ES), kas tieši vai netieši prasījusi salāgot ar ES normatīviem virkni lietu - monopolu pakalpojumu tarifus veidot pēc tā saukto reālo izmaksu principa, likvidējot šķērssubsīdijas; paaugstināt akcīzes nodokli un PVN virknei preču; veikt investīcijas uzņēmumos, lai tie atbilstu ES standartiem. Otrkārt, inflāciju sekmējis straujais patēriņa un kreditēšanas pieaugums Latvijā, kas savukārt balstās uz jau vairākus gadus stabili un vienlaikus strauji pieaugošo iekšzemes kopprodukta (IKP) līmeni. 
	I. Rimšēvičs aģentūrai LETA tomēr atzina, ka LB iespējas ietekmēt kopējo kredītu apjoma pieaugumu "esot nelielas", jo komercbankas brīvi var aizņemties ārzemēs. "Var jau teikt, ka cilvēki tagad izvēlēsies ņemt kredītu ārvalstu valūtās, bet es ceru, ka viņi arī ņems vērā brīdinājumus par valūtu riskiem, kas, piemēram, augot eiro vai dolāra kursam pret latu, var ātri nivelēt sākotnēji zemās kredīta procenta likmes dotās priekšrocības," apgalvoja LB prezidents. LB negaidot tūlītēju efektu no refinansēšanas likmes palielinājuma, bet ar laiku "tas varētu sašaurināt latu kredītu kanālu". 
	Pieņemot lēmumu par refinansēšanas likmi, LB padome ņēmusi vērā, ka iekšzemes pieprasījums - galvenais valsts ekonomisko izaugsmi stimulējošais faktors - neuzrāda būtiskas bremzēšanās pazīmes. Straujā kreditēšanas attīstība, sekmējot iekšzemes patēriņu, veicina arī ārējās tirdzniecības deficīta pieaugumu. Plānotais 2004. gada budžeta deficīts, kas pārsniedz 2% no valsts iekšzemes kopprodukta, ir neatbilstoši augsts, un turpmāko mēnešu laikā ir jāveic pasākumi budžeta deficīta samazināšanai, norāda LB. 
	Lai gan pašlaik novērojamo inflācijas pieaugumu galvenokārt ietekmē vairāki ārējie piedāvājuma faktori - valūtas kurss un administratīvi regulējamo cenu izmaiņas -, tomēr ir pamats secināt, ka vismaz daļēji inflāciju Latvijā sāk ietekmēt arī ilgstoši augstais un pat pieaugošais iekšzemes pieprasījums, uzskata Latvijas Banka. 
	"Kā būtisku faktoru inflācijas pieaugumam saredzam arī ekonomiski nepamatotu cenu celšanu, izmantojot sabiedrībā valdošo uzskatu par gaidāmu cenu kāpumu, Latvijai iestājoties Eiropas Savienībā (ES)," uzsvēra I. Rimšēvičs.
Ekonomika augusi necerēti labi
NRA  03/16/04     Latvijas iekšzemes kopprodukts (IKP) pagājušajā gadā pieauga par 7,5%, salīdzinot ar 2002. gadu, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) oficiālie dati. Lielāks IKP pieaugums Latvijā pēc neatkarības atjaunošanas bijis tikai 2001. gadā - 7,9%. 
	2002. gadā IKP pieaugums bija 6,1%. Iepriekš dažādas institūcijas 2003. gada IKP pieaugumu prognozēja aptuveni 7% apmērā. Tādēļ nebūt nav pārsteidzoši, ka Latvijas Bankas (LB) preses sekretārs Mārtiņš Grāvītis, pēc CSP datu uzzināšanas, aģentūrai LETA paziņoja: "Pērn fiksētais IKP izaugsmes temps apstiprinājis pieņēmumu par strauju iekšzemes pieprasījuma pieaugumu, kas šomēnes lika LB celt tās noteikto refinansēšanas likmi par 0,5 procenta punktiem līdz 3,5%, un liecina, ka šāda rīcība bijusi laikus un pareiza." Latvijas Banka, kā zināms, ir satraukusies par augošo inflāciju un uzskata, ka tās būtiskākais cēlonis ir kreditēšanas pieaugums. 
	Savukārt CSP vadītāja Aija Žīgure atzina, ka neredz risku, ka šogad inflācija varētu pieaugt virs 3-4% un tās dēļ IKP pieaugums varētu strauji samazināties. CSP prognozē, ka šogad IKP pieaugums varētu būt no 6,5% līdz 7%. 
Latvijā garas darba stundas 
bet zema produktivitāte
BNS  03/16/04    Latvijā, salīdzinot gan ar tagadējām, gan topošajām Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm, cilvēki strādā visilgāk, tomēr darba produktivitāte ir samērā zema, liecina Eiropas statistikas biroja "Eurostat" apkopotie dati. Tie liecina, ka Latvijā cilvēki, kas strādā pilnu slodzi, darbavietā atrodas vidēji 43,6 stundas nedēļā. Savukārt ES valstīs vidējais darba laika ilgums nedēļā ir 38,7 stundas. 
	Tiesa, arī pārējās kandidātvalstīs darba laiks ir ilgāks nekā tagadējās dalībvalstīs, tomēr Latvija šajā ziņā atrodas pirmajā vietā. Igaunijā vidējais darba nedēļas ilgums ir 40,8 stundas, bet Lietuvā ‑ 39,4 stundas. Tuvākā Latvijas sekotāja ir Polija, kur cilvēki nedēļā strādā vidēji 42,7 stundas. 
	Neraugoties uz ilgajām darba stundām, Latvijā ir viens no zemākajiem darba produktivitātes rādītājiem. "Eurostat" apkopotā informācija liecina, ka 2002.gadā Latvijā viena strādājošā devums bija 12 tūkstoši eiro. Tāds pats darba ražīgums bija Igaunijā, bet vismazākais tas bijis Lietuvā ‑ 10,7 tūkstoši eiro. Tagadējās ES dalībvalstīs vidējais viena strādājošā devums bija 57,6 tūkstoši eiro 2002.gadā. No tagadējām kandidātvalstīm augstākā produktivitāte bijusi Slovēnijā, kur viens strādājošais gadā devis 25,4 tūkstošus eiro. 
	"Eurostat" dati arī liecina, ka Latvijā ir mazākās darbaspēka izmaksas stundā ‑ 2,42 eiro. Igaunijā tie bijuši 3,03 eiro stundā, bet Lietuvā ‑ 2,71 eiro stundā. Tagadējās ES dalībvalstīs vidējās darbaspēka izmaksas stundā bijušas 22,21 eiro. 
	Apkopotā statistika liecina, ka šogad janvārī Latvijā ir bijis ceturtais augstākais bezdarba līmenis starp kandidātvalstīm ‑ vēl lielāks tas bijis tikai Polijā , Slovākijā un Lietuvā. "Eurostat" dati liecina, ka janvārī bez darba bijuši 10,5% no Latvijas ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem. Šie dati gan atšķiras no Latvijas Valsts nodarbinātības aģentūras aprēķiniem, bet tas skaidrojams ar atšķirīgajām bezdarba aprēķināšanas metodoloģijām. 
Ārvalstnieki no Lattelekom 
izņēmuši lielas summas
NRA  03/16/04     Lattelekom ārvalstu īpašnieks Tilts Communications (TC) jau kopš savas darbības pirmsākumiem pastāvīgi ir pamanījies no telekomunikāciju kompānijas izņemt neformālas dividendes. 
	Tikmēr Latvijas valstij, kurai līdz pat šim brīdim it kā pieder Lattelekom kontrolpakete, nekādas teikšanas uzņēmumā nav bijis, liecina Lattelekom tiesvedības dokumenti. 
	Jāatgādina, ka Lattelekom dibināšanas brīdī 1994. gadā ārvalstniekiem piederošais TC solīja pilnībā modernizēt Latvijas telekomunikāciju tīklu, par to pretī saņemot 49% Lattelekom kapitāla. 
	Modernizācijas solījums tomēr netika izpildīts, kas nepārprotami nozīmē to, ka Latvijas valsts faktiski nav saņēmusi pilnu samaksu par ārvalstniekiem nodotajiem 49% Lattelekom kapitāla. 
	Lattelekom tiesvedības procesā Latvijas valsts no TC (faktiski no tās pašreizējā īpašnieka - skandināvu kompānijas TeliaSonera) par modernizācijas solījumu nepildīšanu prasīja 600 miljonu latu. Savukārt demisionējusī Einara Repšes valdība, slēdzot mierizlīgumu, atteicās no šīs prasības, tādējādi uz visiem laikiem atsakoties arī no iespējas saņemt adekvātu samaksu gan par ārvalstniekiem jau atdotajiem 49% Lattelekom kapitāla, gan arī par tām kapitāla daļām, kas vēl ir Latvijas valsts īpašumā. 
	Turpretī, kā liecina tiesvedības materiāli, ārvalstnieki nekad nav kautrējušies no Lattelekom līdzekļiem izņemt dažādas maksas (faktiski dividendes), kas daļēji ir kompensējušas TC sākotnējos izdevumus telekomunikāciju modernizācijai. Šādas maksas no Lattelekom ārvalstnieki ir varējuši izņemt tāpēc, ka tiem pilnībā tika atdota visa šā uzņēmuma vadība. To, ka Latvijas pusei nebūs nekādas teikšanas Lattelekom, nodrošināja tā sauktais vadības līgums, kurš uz 10 gadiem (tā darbība beidzās tikai pirms diviem mēnešiem) tika noslēgts kopā ar jumta līgumu.
	Tiesvedības materiālos ir dokumenti, kuros aprēķināts, ka TC no Lattelekom ir saņēmis lieku naudu vadošo darbinieku apmaksai un prēmēšanai. Proti, laika posmā no 1994. līdz 2003. gadam ārvalstnieki par solīto "sekmīgo uzņēmuma vadību" no Lattelekom ir saņēmuši kopumā 30,1 miljonu latu. Daļa no šīs summas ir iztērēta TC deleģēto vadošo darbinieku bagātīgai apmaksai, tomēr daļa šīs naudas parādās kā TC peļņa. Tas nozīmē, ka TC, izmantojot vadības līgumu, no Lattelekom ir saņēmis dividendes, kamēr Latvijas valstij tas bija liegts. 
	Latvijas puses prasībā pret TC, kas bija iesniegta starptautiskajā arbitrāžā, eksperti aprēķinājuši zaudējumus 15,7 miljonu latu apmērā - tie radušies neatbilstošas uzņēmuma vadības dēļ. No šīs prasības pirms divām nedēļām atteicās E. Repšes valdība, kas nozīmē, ka to vairs nekad nevarēs atjaunot.
	Faktiski TC dividendes no Lattelekom izņēmis, arī iepērkot telekomunikāciju aparatūru. Tiesvedības materiālos ir konstatēts, ka TC par piegādēm vairākkārt saņēmis maksu, kas tai nav pienākusies atbilstīgi 1994. gadā noslēgtajam jumta līgumam. Šie zaudējumi aprēķināti 4,2 miljonu latu apmērā, no kuriem 1,4 miljoni pienāktos Latvijas valstij, bet 2,8 miljoni - Lattelekom. Arī no šīs summas piedziņas E. Repšes valdība ir atteikusies. Tomēr eksperti norāda, ka patiesībā TC nelikumīgi saņemtās summas par aparatūras piegādi varētu būt krietni lielākas, jo fiksēti ir tikai tie gadījumi, kurus Latvijas puse var pierādīt. Tiesvedības materiālos ir uzsvērts, ka varētu būt vēl citi šādi gadījumi, jo ārvalstnieki konsekventi ir slēpuši finanšu un citu informāciju no Latvijas valsts, pat neņemot vērā to, ka Latvijai formāli piederēja Lattelekom kontrolpakete. 
	Tiesvedības materiālos ir bagātīgs klāsts liecību par informācijas slēpšanu no TC puses. Tur konstatēts, ka TC "un tā akcionāru rīcībā un kontrolē ir praktiski visa ar Lattelekom saimniecisko darbību saistītā finanšu un vadības informācija. Pretēji tam Latvijas Republikas rīcībā ir tikai tā informācija un dokumenti, kurus TC ir gatavs izsniegt".
Izglītības reforma
Veido grafiku konsultācijām 
ar mazākumtautību skolām
NRA  03/12/04     Jaunais izglītības un zinātnes ministrs Juris Radzevičs līdz šodienai atbildīgajām ministrijas amatpersonām uzdevis sagatavot rīcības plānu un grafiku, kādā rīkot individuālas konsultācijas ar ikvienu mazākumtautību izglītības iestādi, kuru skars septembrī plānotā izglītības reforma. Jau ministra pirmajā pilnajā darba dienā tika sasaukta apspriede, kurā tikās J. Radzevičs ar ministrijas darbiniekiem, ekspertiem un citu institūciju pārstāvjiem, lai lemtu par izglītības reformas īstenošanas gaitu, Neatkarīgo informē ministra padomnieks Edgars Vaikulis.
	Ministrs aicinājis, lai šajās konsultācijās piedalītos arī īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās sekretariāta darbinieki. E. Vaikulis klāstīja, ka jaunais izglītības ministrs saskaņā ar Ministru prezidenta Induļa Emša rīkojumu uzskata par nepieciešamu individuāli iepazīties ar katras mazākumtautību vidusskolas gatavību pārejai uz mācībām valsts valodā un tikšanos laikā atbildēt uz interesējošajiem jautājumiem saistībā ar gaidāmajām izmaiņām gan skolotājiem, gan skolēniem, gan viņu vecākiem. E. Vaikulis norādīja, ka izbraukumos uz mazākumtautību skolām iecerējis doties gan pats J. Radzevičs, gan izglītības ministrijas darbinieki. Paredzēts, ka ministrijas pārstāvji tiksies ar skolu administrāciju, konkrētās pašvaldības pārstāvjiem, skolēnu pašpārvaldes pārstāvjiem, vecāku padomi un pedagogiem. Šajās tikšanās piedalīsies arī Izglītības valsts inspekcijas pārstāvji. E. Vaikulis piebilda, ka šajā dialogā būtu jāiesaista arī Krievu skolu aizstāvības asociācijas (LAŠOR) pārstāvji. Ministra padomnieks arī uzsvēra, ka, pēc jaunā ministra uzskatiem, visvairāk jāpievēršas tieši dialogam ar skolēnu vecākiem.
Izglītības reformu skaidros pašvaldībās
NRA  03/12/04      Izglītības un zinātnes ministrija ir izveidojusi grafiku konsultācijām ar mazākumtautību skolām, kas paredz pastiprināti skaidrot izglītības reformu pašvaldībās, individuāli iepazīstoties ar katras mazākumtautības vidusskolas gatavību gaidāmajām izmaiņām.
	Izglītības un zinātnes ministra Jura Radzeviča padomnieks Edgars Vaikulis Neatkarīgo informē, ka saskaņā ar Ministru prezidenta Induļa Emša rīkojumu, ministrijā ir izveidots konsultāciju grafiks ar mazākumtautību skolām. 
	"Konsultāciju grafiks paredz ministrijas pārstāvju tikšanos ar skolu administrāciju, konkrētās pašvaldības pārstāvjiem, vecāku padomi un pedagogiem," stāsta E. Vaikulis. Projekts paredz veikt sabiedrības informēšanas kampaņu līdz 30. maijam, kam atvēlēs apmēram 50 000 latu. Plašas konsultācijas ar izglītības iestādēm plānotas līdz 30. aprīlim. Bet pēc 1. septembra notiks mazākumtautību politikas īstenošanas monitorings. 
	Konsultācijās liela loma tikšot pievērsta dialogam ar jauniešiem un viņu vecākiem. Darba plāna projekts vēl jāsaskaņo ar citām ieinteresētajām pusēm un ekspertiem, bet konkrēti darbības datumi tikšot paziņoti tuvākajā laikā, informē ministra padomnieks.
	"Mēs izglītības reformu skaidrojām jau pirms likuma grozīšanas, jo zinājām, ka reforma tiks realizēta," situāciju Ventspils pašvaldībā skaidro Ventspils rajona Izglītības pārvaldes vadītājs Aldis Slavinskis. Viņš norāda, ka reforma skar daudzu tūkstošu cilvēku apziņu, kur nepieciešams rūpīgs izskaidrošanas darbs. "Es domāju, ka liela loma Ventspils pašvaldības veiksmīgā izglītības reformas skaidrošanā ir labvēlīgai gaisotnei pilsētā, jo mēs vienmēr esam centušies nodrošināt saprotošu dialogu ar skolām un vecākiem," stāsta A. Slavinskis. Viņš uzsver, ka šīs lietas ir jādara saprātīgi, bet liela loma ir tieši pašvaldības atbalstam. "Ja rodas vajadzība, mēs papildus nodrošinām skolēniem latviešu valodas nodarbības un, protams, vērtējam arī pedagogu darba kvalitāti." 
	Savukārt Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta direktors Elmārs Vēbers stāsta, ka jau gadu strādājot šajā virzienā. Katrai skolai esot izstrādāts rīcības plāns, kā arī informācija, kā interpretēt Izglītības likuma grozījumus. "Es piekrītu, ka lielāka uzmanība jāpievērš vecāku un daļēji skolēnu informēšanai, kas tagad intensīvi tiek darīts," esošo situāciju Rīgas pašvaldībā skaidro E. Vēbers. Viņš arī piekrīt, ka vecākus var informēt arvien labāk. Pēc viņa teiktā, galvenais trūkums ir tas, ka informēšanai ir maz laika, jo Izglītības likuma grozījumi tika pieņemti februārī, bet skaidrība radās tad, kad izsludināja likumu. Daudz līdz tam ir bijuši dažādi uzslāņojumi, neprecīzi izplatīta informācija un maldināšana ar skrejlapiņām. 
	Krāslavas rajona Izglītības pārvaldes vadītāja Lidija Ostrovska norāda, ka liela loma mazākumtautību vidusskolu daļējā pārejā uz mācībām latviešu valodā ir tieši katras konkrētās skolas direktoram. Pēc viņas teiktā, Krāslavas rajonā neesot problēmu, lai jau nākamajā mācību gadā 10. klases mazākumtautību skolās sāktu mācības pēc Izglītības likumā noteiktajām normām.
	"Mēs veidojam ciešu sadarbību ar krievu un latviešu laikrakstiem, lai informētu mazākumtautību vidusskolas," izglītības reformu Jelgavā skaidro domes preses sekretārs Jānis Kovaļevskis. Pēc viņa teiktā, Jelgavas domes ziņu izdevuma šā mēneša tēma ir tieši izglītības reformas skaidrošana. Preses sekretārs piebilst, ka Jelgavas skolas ir gatavas reformai un nekādu īpašu problēmu nav.
Citas ziņas
Leģionārus piemin klusi 
Diena  03/17/04    Līdzīgi kā pēdējos gados, arī šogad Latviešu leģiona atceres diena Rīgā un citur Latvijā aizritēja bez starpgadījumiem. Valsts policijas preses birojs informē, ka otrdien līdz pulksten 19 nekādas nekārtības nav novērotas un likumsargi nav bijuši spiesti nevienu aizturēt.
	Otrdien dienas pirmajā pusē pēc piemiņas dievkalpojuma Doma baznīcā cauri vēja brāzmu un lietus pluinītajai Vecrīgai leģionāri un viņu tuvinieki, galvenokārt vecāka gadagājuma cilvēki, dodas uz Brīvības pieminekli, kur sanākušo skaits mērāms pāris simtos. Nolikuši ziedus un nodziedājuši vairākas patriotiskas dziesmas, virs galvas plīvojot 18 sarkanbaltsarkanajiem karogiem, daļa sirmgalvju lēnīgi dodas prom, bet citi vēl paliek sarunās ar draugiem un paziņām. Leģionāru formas tērpus Diena ielās nemana. Pie pieminekļa manāmi pāris desmiti kārtības sargu gan formas tērpos, gan privātās drēbēs.
	Valdis stāv nomaļus un sarunājas ar savu vienaudzi, kādu sirmu vīru. "Latvijas dēli leģionā bija iesaukti piespiedu kārtā, tāpēc šī ir traģiska diena vēsturē," Valdis paskaidro Dienai, kāpēc atnācis pie Brīvības pieminekļa. Viņš gan leģionā neesot dienējis, jo kara gados bijis par jaunu, taču svešo formas tērpu nācies vilkt viņa tēvam. Arī padomju okupācijas gados ģimene pieminējusi šo dienu. Vīrs klusā balsī stāsta, ka viņa māsa savulaik pie Brīvības pieminekļa nolikusi ziedus, bet pēc pusstundas tie "burtiski aizslaucīti" no monumenta pakājes. Varas iestāžu amatpersonām nevajadzētu aizliegt pieminēt šo dienu, domā Valdis.
	Sabiedriskās organizācijas Klubs 415 rīkotais gājiens otrdienas pievakarē sākas no Torņakalna stacijas, no kurienes ceļā dodas aptuveni 40 jauniešu, un līdz Brīvības piemineklim viņiem pievienojas vēl divi desmiti. Dalībnieku vidū manāmi vairāki jauni cilvēki, kuru apģērbs vedina domāt par viņu piederību skūtgalvjiem. Pie Brīvības pieminekļa gājienu sagaida pulciņš vecāku ļaužu, un pēc Latvijas himnas un pāris patriotiskām dziesmām piemiņas pasākuma dalībnieki izklīst.
	Kā vēsta aģentūra BNS, arī Liepājā leģionāru atceres pasākums noritējis bez starpgadījumiem. Pulksten 10.30 aptuveni 50 cilvēku no tirdzniecības centra XL Sala devušies organizācijas Nacionālā spēka apvienība rīkotajā gājienā uz pilsētas centrālajiem kapiem. Klātesošie nolikuši ziedus pie piemiņas akmens latviešu karavīriem, kuri cīnījās pret padomju režīmu. Kāds piemiņas pasākuma dalībnieks lasījis dzeju, pēc tam sanākušie nofotografējušies un izklīduši. Liepājas pašvaldības policija tomēr aizpildījusi administratīvo pārkāpumu protokolu, jo pasākums noticis mazliet ilgāk par pieteikto laiku. 
	Diena novēroja, ka leģiona atceres dienas pasākumos Latvijā piedalījās Saeimas deputāti Leopolds Ozoliņš (ZZS), Juris Dalbiņš un Jānis Esta (TP), Juris Dobelis un Pēteris Tabūns (TB/LNNK).
	Aģentūra LETA atgādina, ka 16.martu kā leģionāru piemiņas dienu 1952.gadā iedibinājusi Daugavas vanagu organizācija. Šajā dienā 1944.gadā Veļikajas upes austrumu krastā sākās kauja, kurā par augstieni ar apzīmējumu 93,4 kopā cīnījās 15. un 19.latviešu leģiona divīzija.
Siguldā notiks pirmais 
"Kremerata Baltica" festivāls
BNS  03/16/04     Siguldā šovasar notiks pirmais "KREMERata Baltica" festivāls "Šostakovičs un Šnitke ‑ nepagājušais gadsimts", informēja sabiedrisko attiecību speciāliste Inguna Almbauere. Festivāls notiks no 26. līdz 29.jūnijam, bet noslēguma koncerts ‑ 30.jūnijā Rīgā, Lielajā ģildē. 
	Rīgā dzimušais vijolnieks Gidons Krēmers kopš 1981.gada rīko kamermūzikas festivālus Austrijas pilsētiņā Lokenhauzā. Šogad tas norisināsies jau 23.reizi no 7. līdz 18.jūlijam, un tajā jau otro gadu piedalīsies arī Rīgas jauniešu koris "Kamēr". Turpinot Eiropas festivālu tradīciju, šogad festivāls notiek arī Latvijā. 
	Festivāla koncertprogrammā iekļauti daudzi pirmatskaņojumi Latvijā. 
	1997.gadā Krēmers izveidoja kamerorķestri "KREMERata Baltica" un atklāja Igaunijas, Lietuvas un Latvijas jauno mūziķu milzīgo radošo potenciālu, kas piemīt 27 spožu talantu ansamblim. Šobrīd "KREMERata Baltica" atzīts par vienu no spožākajiem pasaules orķestriem, kurš ikgadējās koncertturnejās sniedz vairāk nekā 60 koncertus visos pasaules kontinentos. 2002.gadā Krēmers un "KREMERata Baltica" kļuva par prestižās "Grammy" balvas laureātiem.