K a s   j a u n s	
Nr. 337:   2004.g. 25.februāris-3.marts	
L a t v i j ā ?	

Emsis apliecina prezidentei, ka neatkāpsies no uzticētā pienākuma izveidot valdību 
LETA  02/26/04    Ceturtdien tiekoties ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, premjera amata kandidāts Indulis Emsis (ZZS) apliecināja, ka neatkāpsies no uzticētā pienākuma izveidot jauno Ministru kabinetu.
	Kā aģentūru LETA informēja prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga, tikšanās laikā Emsis informējis, ka tuvākās nedēļas laikā tiksies ar Saeimas frakcijām, kuras apliecinājušas gatavību piedalīties viņa veidotajā koalīcijā. Tiks sāktas sarunas par ministriju pienākumu sadali starp koalīcijas partneriem.
	Tikšanās laikā Emsis apliecinājis, ka valdības veidošanu beigs ar balsojumu Saeimā par uzticību izveidotajam Ministru kabinetam.
	Premjera amata kandidāts turpina darbu valdības deklarācijas izstrādē. Pirms balsojuma Saeimā par uzticību Emša valdībai ar to tiks iepazīstinātas visas parlamenta frakcijas.
	Kā atzina Rozenberga, Valsts prezidente atzīst, ka varētu tikt izveidota arī mazākuma valdība. "Ir jābūt vienai rīcībspējīgai valdībai šobrīd," Vīķes-Freibergas viedokli pauda viņas pārstāve.
	Valsts vadītāja norāda, ka jauna valdība ir jāizveido, jo ir "milzīgi daudz normatīvo aktu", kas jāpieņem līdz Latvijas iestājai Eiropas Savienībā šā gada 1.maijā. "Nedrīkst kavēties," uzsvēra prezidentes preses sekretāre.
	Vīķe-Freiberga atgādina, ka Latvijas vēsturē jau ir bijuši precedenti, kad strādājušas mazākuma valdības.
	Pēc tikšanās Emsis žurnālistiem atzina, ka ar Valsts prezidenti pārrunāta iespēja veidot mazākuma valdību. Vīķe-Freiberga norādījusi: ja apstākļi spiež, tad šāda valdība ir jāveido. 
Emsim piedāvā darījumu
Latvijas avīze  02/27/04    Tautas saskaņas partijas (TSP) priekšsēdētājs Jānis Jurkāns izteicis iespēju atbalstīt valdību, kurā nav tēvzemiešu. "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK Saeimas frakcijas priekšsēdētājs Māris Grīnblats pieļauj, ka briest "politisks darījums". 
	Lai gan Jurkāna kungs Rīgas nodaļas sanāksmē bilda, ka TSP patlaban neesot nekādu izredžu būt varas partijai, tomēr pēc nedēļas viņa viedoklis ir mainījies un partijas priekšsēdētājs sācis domāt par iespēju atbalstīt valdību, kurā nav tēvzemiešu. Ar partijas biedriem gan vēl neesot apspriedies, bet tuvākajā laikā to darīšot. Jurkāns šo domu palaidis tautā ar gudru ziņu, it kā vēlēdamies palīdzēt premjera kandidātam piesaistīt tēvzemiešus, sak, viņi taču nespēs pieļaut TSP nākšanu pie varas un metīsies Emsim palīgā.
	J. Jurkāns: - Esmu pārliecināts, ka "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK noteikti būs Emša valdībā, jo viņi nevar atļauties tādu politisku greznību kā neiet valdībā. 
	J. Jurkāns: - Parēķiniet, cik tēvzemiešu politiķi zaudēs amatus Saeimā un valdībā: Dobelim un Vaiderei Saeima būs jāatstāj, jo šo deputātu vietas ieņems demisionējušais aizsardzības ministrs Kristovskis un satiksmes ministrs Zīle. Septiņu cilvēku frakcija zaudēs četras svarīgas pozīcijas. To jau tikai pašnāvnieki var atļauties, bet tēvzemieši nekad tādi nav bijuši. Viņi valdībā ies arī tādēļ, lai nepieļautu tur iekļūt Tautas saskaņas partijai. Bailēs no mūsu durkļiem viņos atmodīsies dzimtenes glābēju instinkts. 
	Kaut gan Jurkāns nepieļāva valdību bez "TB"/LNNK, tomēr nenoliedza, ka TSP atkal nevarētu apsvērt iespēju tikt pie varas. 
	Tēvzemiešu līderis M. Grīnblats atgādināja, ka Jurkāna kungs ne tik sen piecu TSP deputātu pāriešanu uz Latvijas Pirmo partiju nosauca par nodevību un deputātu pārpirkšanu. 
	- Šķiet, ka tagad pašam Jurkāna kungam briest darījums, - atzīst Grīnblats un piebilst, ka par to liecinot Jurkāna pēkšņā vēlme meklēt motivāciju, kādā veidā varētu nobalsot par šo valdību. 
	Premjera kandidāts Indulis Emsis apgalvoja, ka Jurkāna kungs neesot savu ideju viņam izklāstījis un, ja arī būtu, Zaļo un zemnieku savienības, Tautas partijas un Latvijas Pirmās partijas valdības veidošanas politika no tā nemainītos. Nākamnedēļ I. Emsis plāno tikties ar visiem Saeimā pārstāvētajiem politiskajiem spēkiem, tostarp arī TSP, lai iepazīstinātu tos ar valdības deklarācijas projektu, kas būs gatavs, iespējams, pirmdien.
Starp strupceļu un 
mazākuma valdību TP izvēlas pēdējo 
Diena  02/28/04    Lai arī Induļa Emša (ZZS) veidotā valdība, kurai vēl nav vairākuma atbalsta Saeimā, neesot pats labākais risinājums, Tautas partija darīs visu, lai tā gūtu Saeimas uzticību. "Jaunais laiks ar paziņojumu par Einaru Repši kā vienīgo premjera kandidātu piedāvā strupceļu. Starp strupceļu un mazākuma valdību pēdējais ir reālā izvēle," presei piektdien sacīja TP valdes loceklis Gundars Bērziņš. 
	JL vadītājs E.Repše intervijā Latvijas radio atkal uzsvēra, ka JL pašreiz nav nekāda pamata mainīt partijas vadītāju un līdz ar to premjera kandidātu un "būtu vienkārši muļķīgi pakļauties kaut kādām politiskām intrigām". 
	"Ja vēlaties mūsu partiju koalīcijā, tad cieniet mūsu partijas izvēli, kas ir tās vadītājs un premjera kandidāts," paziņoja E.Repše. 
	Uz žurnālistu atgādināto - arī Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga vairākas reizes skaidri norādījusi, ka nevarēs atkārtoti aicināt E.Repši amatā, viņš to tulkoja pavisam neparasti: "Interesantā kārtā prezidente tā nav teikusi. Tā ir atkal preses un pret valdību vērstas propagandas izveidota leģenda." Prezidente ir sacījusi, ka E.Repšem jau bijusi dota iespēja vadīt valdību, bet viņš pats ir atkāpies, viņš arī sacījis, ka nevar sastrādāties ar šo Saeimu. V.Vīķe-Freiberga arī norādījusi uz valdības nepaveikto saistībā ar iestāšanos Eiropas Savienībā. 
	E.Repše bija sapratis, ka tikai pirmajā reizē viņu neaicina amatā, taču, ja I.Emša valdība negūst vairākuma uzticību, sarunas atsākšoties un pārējais esot atkarīgs no TP - "ja tā nevēlēsies strādāt ar Jauno laiku manā vadībā, mēs būsim strupceļā, es esmu JL vadītājs un premjera kandidāts". 
	TP pārstāvji uzskata, ka strupceļu ir radījis JL ar sava līdera paziņojumiem. Tā kā oficiāli nav izskanējis nekāds cits viedoklis, lai arī JL Saeimas deputāti esot drošinājuši TP, ka šis jautājums tiks atrisināts, neesot nekāda pamata tam noticēt. Līdz ar to esot jādara viss iespējamais, lai drīzāk apstiprinātu valdību un valstī ilgstoši nestrādātu demisionējusi valdība. Taktisku iemeslu dēļ TP vadošie politiķi neatklāj, kādā veidā mazākuma valdība iegūs Saeimas vairākuma atbalstu, kas nepieciešams no klātesošo deputātu skaita. TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis, līdzīgi kā LPP frakcijas vadītājs Oskars Kastēns, ironizējot par E.Repšes agrākajiem lozungiem, sacīja, ka par valdību balsošot visi gaišie spēki.
Repše: jauno valdību veido Lembergs; 
Lembergs: Repšem jāpārbauda veselība
TVNET/LETA  02/27/04    Demisionējušais Ministru prezidents Einars Repše (JL) uzskata, ka Induļa Emša (ZZS) valdību veido Ventspils mērs Aivars Lembergs. "Lembergs šobrīd veido jauno valdību diezgan tiešā veidā," šodien intervijā Latvijas Radio sacīja Repše, norādot, ka Zaļo un zemnieku savienībai (ZZS) arī iepriekš bijusi cieša viedokļu tuvība ar Lembergu. Savukārt Ventspils mērs Aivars Lembergs aicina Repši pārbaudīt veselību. 
	Lembergs sacīja, ka tādi Repšes izteikumi "nāk no fantāzijas un sapņu pasaules". Pēc Lemberga domām, Repšes pēdējā laika izteikumi varētu liecināt, ka Valsts prezidentes izvēle, jaunās valdības veidošanu neuzticot Repšem, ir "iedragājusi ekspremjera veselības stāvokli un spriestspēju". Pašvaldības vadītājs atgādināja arī Repšes izteikumus par Latvijas Pirmās partijas līdera Ērika Jēkabsona "iespējamajām slepkavnieciskajām tieksmēm". 
	"Iesaku Repšem pārbaudīt savu veselības stāvokli pie psihiatra," ironiski ieteica Ventspils mērs. 
Emsim nav iebildumu pret Strīķi
LETA  02/27/04    Ministru prezidenta amata kandidātam Indulim Emsim (JL) nav iebildumu pret Jutas Strīķes palikšanu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vadībā. 
	"Strīķes kundzei nav ne vainas, problēma ir kur citur - KNAB pakļautībā un uzraudzībā," intervijā laikrakstam "Jaunā Avīze" skaidro premjera amata kandidāts. 
	Kā uzsver politiķis, nekādos apstākļos viņš nepiekritīšot, ka biroja uzraudzība paliek Ministru prezidenta ziņā. "Pārraudzībai ir jābūt neatkarīgai, lai visi saprastu, ka KNAB netiek izmantots iekšējo politisko jautājumu kārtošanai, ka tas tik tiešām ir instruments cīņai ar nelikumībām un korupciju," skaidro Emsis, piebilstot, ka "sakārtojot uzraudzību, citu problēmu ar Strīķes kundzi vairs nebūtu". 
	Jautāts par demisionējušā premjera Einara Repšes (JL) valdības iesāktajiem darbiem, kurus varētu turpināt nākamā valdība, Emsis min trīs lietas. 
	Kā pirmo premjera amata kandidāts min cīņu ar kontrabandu un korupciju. "Šo karogu mēs noteikti nesīsim tālāk, jo kontrabanda un korupcija met ēnu uz Latvijas valsti un komercstruktūrām. Tās ir lietas, kas mums jānoņem no dienaskārtības pēc iespējas drīzāk. Nevēlētos vairs dzirdēt, ka korupcijas līmenis Latvijā ir īpaši izceļams salīdzinājumā ar citām valstīm," skaidro Emsis. 
	Otrā turpināmā lieta, pēc Emša domām, būtu labējā politika, kura skaidri izpaudusies nodokļu sloga samazināšanā, kā arī labvēlīgajā attieksmē pret uzņēmējiem. Savukārt trešā turpināmā lieta būtu izmaiņas Izglītības likumā. "Mēs vēlētos iet tālāk un skaidrot sabiedrībā šī likuma būtību," norāda premjera amata kandidāts. 
	Taujāts, cik bieži viņš tiekas ar Ventspils domes priekšsēdētāju Aivaru Lembergu, Emsis uzsver, ka, salīdzinot ar citu pilsētu mēriem, tikšanās ar Lembergu nav biežāk kā ar Liepājas pašvaldības vadītāju Uldi Sesku. Savukārt ar Rīgas domes priekšsēdētāju Gundaru Bojāru (LSDSP) Emsis tiekoties vēl biežāk. 
	"Ar Lembergu es tiekos pietiekami bieži, ja runā par ostu jautājumiem, jo es vadu Saeimas Tautsaimniecības komisiju un dažreiz gadās skatīt likumprojektus, kuri skar Ventspili," skaidro Zaļo un zemnieku savienības politiķis. 
	Kā piemēru Emsis min pašlaik Saeimā skatāmo Komerclikumu. "Mēs ar Lembergu esam sazvanījušies. Es dažkārt tiekos ar Lemberga kungu, bet tas nav nekāds izņēmumus. Piemēram, kad Daugavpilī mainījās priekšsēdētāji, tur viesojos biežāk, jo mēs vēlējāmies paskatīties vai zaļie nevar attīstīt kādu politisku nišu, iegūstot sev atbalstītājus," norāda Emsis. 
Emsis līdz pēdējam cerējis 
uz TB/LNNK dalību viņa valdībā
LETA  02/29/04     Ministru prezidenta amata kandidāts Indulis Emsis (ZZS) līdz pēdējam brīdim cerējis, ka apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) lems savādāk un piekritīs strādāt viņa veidotā valdībā, žurnālistiem pēc TB/LNNK domes sēdes sestdien atzina premjera amata kandidāts. 
	"Tēvzemiešu" dome sestdien gandrīz vienbalsīgi nolēma nepiedalīties Emša veidotā vadībā, kas ir apvienības galīgais lēmums. 
	"Arī atteikums ir atbilde un tagad mēs intensīvāk varēsim strādāt pie triju partiju veidotas valdības," uzsvēra premjera amata kandidāts. 
	Emsis norādīja, ka viņam būšot grūti iedomāties, ka, iestājoties NATO, Latvijas karogu nepacels TB/LNNK pārstāvis, aizsardzības ministrs Ģirts Valdis Kristovskis, tāpat kā iestājoties Eiropas Savienībā tur klāt nebūs "tēvzemiešu", kuri daudzu gadu garumā šim notikumam veltījuši savu darbu. 
	"Žēl, ka tā ir noticis, bet tā ir viņu izvēle," secināja premjera amata kandidāts. Vienlaikus Emsis pauda cerību, ka TB/LNNK varētu pārdomāt un viņi, tāpat kā partija "Jaunais laiks" tikšot gaidīti valdībā. 
	Emsis apliecināja, ka nolēmis intensificēt valdības veidošanas darbu, lai Saeima par uzticības izteikšanu viņa veidotam Ministru kabinetam varētu lemt jau 10. vai 12.martā. Premjera amata kandidāts pauda pārliecību, ka valdību izdosies apstiprināt, jo "citādi nebūtu ķēries pie šī darba". 
	"Tēvzemiešu" dome lēmumu neatbalstīt dalību Emša valdībā pieņēma, atbalsta Saeimas labējo frakciju veidotu stabilu vairākumu valdību, nevis tādu, kuras pastāvēšana būtu atkarīga no deputātiem, kuri ievēlēti no apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta. Par lēmumu balsoja 57, pret neviens, 
bet atturējās trīs "tēvzemiešu" domnieki. 
	Partija uzskata, ka labēju valdību būs grūti izveidot bez aktīvas partijas "Jaunais laiks" līdzdalības un cer uz labējo partiju konstruktīvu sadarbību, lai iespējams drīzāk izveidotu stabili un ilglaicīgu valdību. 
	Bez JL un TB/LNNK, Tautas partijai, Zaļo un zemnieku savienībai un Latvijas Pirmajai partijai, kas piekritušas iesaistīties Emša veidotā valdībā, kopā Saeimā ir 46 balsis no 100. 
Emsis popularitātē pārspēj Repši
NRA  03/02/04    Nedēļas laikā ir ļoti strauji pieaudzis atbalsts Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas izvirzītajam Ministru prezidenta amata kandidātam Indulim Emsim. 
	Vēl tikai pirms nedēļas I. Emsi Ministru prezidenta amatā atbalstīja 0,3%, bet šajā nedēļas nogalē - jau 33,1% aptaujāto Latvijas iedzīvotāju. No visiem pēdējās Latvijas faktu veiktās aptaujas respondentiem 33,1% kā premjeru vēlas redzēt I. Emsi, 29,5% - demisionējušo Einaru Repši.
	Zaļo un zemnieku savienības premjera kandidāta darbību pozitīvi vai drīzāk pozitīvi nekā negatīvi vērtē 53,9% Latvijas iedzīvotāju, liecina socioloģisko pētījumu aģentūras Latvijas fakti pagājušajā nedēļā veiktā aptauja. 
	Induļa Emša darbību pozitīvi vērtēja 17% Latvijas iedzīvotāju, drīzāk pozitīvi nekā negatīvi - 36,9% respondentu. Negatīvi vai drīzāk negatīvi nekā pozitīvi premjera amata kandidāta darbību vērtēja 30,8% aptaujāto, negatīvi - 9,2%, drīzāk negatīvi nekā pozitīvi - 21,6% aptaujāto. 
	15,4% respondentu nav snieguši atbildi vai arī nezina, kā vērtēt Induļa Emša darbību. Demisionējušā Ministru prezidenta Einara Repšes darbību negatīvi vai drīzāk negatīvi nekā pozitīvi vērtē 52,9% Latvijas iedzīvotāju, viņu atbalsta vai drīzāk atbalsta 46,1% iedzīvotāju. 1% aptaujāto nesniedz vērtējumu vai nezina, kā vērtēt E. Repšes darbību. 
	No visiem aptaujātajiem respondentiem 33,1% kā premjeru vēlas redzēt Induli Emsi, 29,5% - E. Repši. Tēvzemei un Brīvībai/LNNK deputātu, ekspremjeru Guntaru Krastu kā nākamo premjeru vēlas redzēt 3,5% aptaujāto, Tautas saskaņas partijas vadītāju Jāni Jurkānu - 2,9%, Ventspils mēru Aivaru Lembergu - 2,7%, Jaunā laika 
deputātu un šīs partijas Saeimas frakcijas vadītāju Krišjāni Kariņu - 2,1%, Latvijas Pirmās partijas valdes priekšsēdētāju, bijušo vicepremjeru Aināru Šleseru - 1,6%, Jaunā laika pārstāvi, demisionējušās valdības iekšlietu ministru Māri Gulbi - 1,3%. 
	Citu premjera amata kandidātu vēlētos 7,1% aptaujāto, uz šo jautājumu nevarēja atbildēt vai arī nesniedza atbildi 16,3% aptaujas dalībnieku.
	Latvijas faktu aptauja veikta no 27. februāra līdz 29. februārim, aptaujājot 992 Latvijas iedzīvotājus.
Emsis pieļauj kreiso atbalstu 
Diena  03/02/04    TB/LNNK atteikšanās piedalīties valdības veidošanā ir pavērusi iespēju kreiso deputātiem to atbalstīt bez jebkādiem nosacījumiem, presei pirmdien paziņoja aicinātais premjera kandidāts Indulis Emsis (ZZS). Vienlaikus viņš apgalvo, ka valdība īstenos labējo politiku un nepiekāpsies nekādām kreiso prasībām. Par spīti tam, ka saskaņā ar neoficiālu informāciju Jaunajā laikā sākta diskusija par iespējām nosaukt citu premjera kandidātu, ja I.Emša valdība negūs vairākuma atbalstu, Tautas partija to uzņem neticīgi. Vairāki TP deputāti pieļauj, ka šādu signālu došana varbūt ir nolūkā panākt I.Emša valdības neapstiprināšanu, bet pēc tam JL atkal varētu uzstāt uz E.Repšes kandidatūru premjera amatam. 
	Vairāki neoficiāli avoti Dienai atzina, ka JL frakcijā pirmdien ir runāts arī par iespēju nosaukt citu premjera kandidātu, kam ir bijis vairāk atbalstītāju nekā pretinieku, atzīstot, ka tā varētu būt vienīgā izeja no strupceļa. Taču nekāds lēmums nav pieņemts, un pēc sēdes JL izplatīja paziņojumu, kurā aicināja valdības veidotājus nepaļauties uz to deputātu atbalstu, kas ir ievēlēti no PCTVL, "ņemot vērā Krievijas amatpersonu pēdējo mēnešu izteikumus ar vēlmi kavēt Latvijas pilntiesīgu dalību Eiropas Savienībā un NATO".
	Ziņas par kreiso deputātu iespējamo rīcību uzticības balsojumā ir pretrunīgas un līdz izšķirošajam brīdim var liegt nojaust tā iznākumu. Pirmdien arī izskanēja ziņas, ka Latvijas Pirmās partijas frakciju varētu papildināt vēl daži no PCTVL ievēlētie deputāti. LPP valdes priekšsēdis Ainārs Šlesers to komentēja izvairīgi: "Mūsu partija ir atvērta, un varam runāt ar tiem, kuriem ir pieņemami mūsu mērķi." Taču A.Šlesers noliedza, ka būtu vienošanās par konkrētu TSP deputātu pārnākšanu, aicinot pievērst uzmanību Jaunajā laikā notiekošajam un pieļaujot, ka arī šajā frakcijā varētu būt valdības atbalstītāji.
	TP frakcija ir gatava uzņemties atbildību, lai nodrošinātu valdībā nacionālās politikas īstenošanu un nepieļautu kompromisus kreiso interešu priekšā, uzsvēra TP frakcijas priekšsēdētājs Aigars Kalvītis. Viņš, lūgts komentēt JL aicinājumu sākt sarunas ar TB/LNNK, ZZS un TP par stabilas labējas valdības veidošanu, atkārtoja, ka TP jau piedalās I.Emša valdības veidošanā, kurā JL ir atteicies iesaistīties. JL līderis E.Repše piektdien radio intervijā trīs reizes ir pateicis, ka JL piedalās tikai tādā valdībā, kuru vada JL premjers, un JL kandidāts šim amatam ir E.Repše.
	Valdības veidotāju prognozes liecina par iespēju apstiprināt arī I.Emša mazākuma valdību, kurai ir 46 balsis. Taču ir arī varbūtība, ka tā tomēr negūst vairākuma atbalstu. To var ietekmēt balsojuma laiks. I.Emsis noliedz, ka tas varētu būt pēkšņi un šonedēļ, kad vairāki deputāti ir komandējumos. Balsojums esot paredzēts nākamajā nedēļā. Pirms tam sestdien būs Latvijas Zemnieku savienības kongress, bet LZS priekšsēdētāja Augusta Brigmaņa vietniece ir Ingrīda Ūdre, kas pērn augustā krievu presē bija pieļāvusi iespēju ieņemt arī premjera amatu, kurā tagad aicināts viņas kolēģis. Tagad I.Ūdrei ir jāizšķiras starp palikšanu Saeimas priekšsēdētājas postenī un finanšu ministra amatu, kas pienākas partijai.
	Līdz ar to valdības veidošana vēl jo vairāk ir tieši ZZS rokās un spējā saglabāt savu vienotību arī sarežģītajā iekšpartejiskajā situācijā, jo pretējā gadījumā partneriem var rasties šaubas par šīs partijas spēju saliedēt visu koalīciju. Tas gan varētu attiekties tikai uz TP, jo LPP šīs valdības apstiprināšana ir būtiska, jo tā var būt arī LPP pēdējā iespēja. Tiesa, cituprāt, I.Emša neveiksmīgais mēģinājums vēl nenozīmēšot LPP palikšanu opozīcijā, jo nākamais premjera kandidāts, visticamāk, būšot no TP. Ja JL nostāja paliek nemainīga, ka citas partijas vadītā valdībā JL neiet, tad vienīgās izmaiņas sastāvā varētu būt saistītas ar TP centieniem koalīcijā ieaicināt TB/LNNK. Tās frakcijas vadītājs Māris Grīnblats, lūgts šādu varbūtību komentēt, sacīja: "Mēs esam elastīgi, taču domāju, ka JL nostājas maiņa - tas ir laika jautājums, izmaiņas ir iespējamas, bet varbūt ne tik drīz."
Izstrādāts topošās 
valdības deklarācijas projekts
BNS  03/03/04     Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), Tautas partija (TP) un Latvijas Pirmā partija (LPP) izstrādājušas valdības deklarācijas projektu un jau trešdien sola ar to iepazīstināt kreisi orientētās Saeimas frakcijas. 
	Valdības deklarācijas projektā ir astoņi galvenie punkti - Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā (Es) un NATO, iedzīvotāju labklājības pieaugums, demokrātijas stiprināšana un pilsoniskas sabiedrības izveides veicināšana, pašvaldību stiprināšana, strauja un ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, demogrāfiskās krīzes pārvarēšana un atbalsts ģimenēm, funkcionējošas veselības aizsardzības sistēmas izveide, kā arī stabilas nacionālas vienkopienas valsts veidošana. 
	Par svarīgākajiem uzdevumiem deklarācijā izvirzīti ES saistību izpilde, Latvijas interešu aizstāvība ES, savienības līdzekļu apgūšana, kā arī ES un NATO prasībām atbilstošas Latvijas austrumu robežas izveide. 
	Labklājības jomā svarīgākie uzdevumi ir tuvināt minimālās algas apjomu iztikas minimumam, indeksēt pensijas vismaz divreiz gadā atbilstoši inflācijai, samazināt bezdarba līmeni un izskaust nabadzību. 
	Vēl galvenie topošās valdības uzdevumi būs nodrošināt Saeimas un valdības atbalstu Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja efektīvai darbībai un neatkarībai un nodrošināt atklātu un efektīvu muitas darbu, cīnīties pret kontrabandu un korupciju, nodrošināt cilvēku tiesības uz ātru un taisnīgu tiesu un valsts garantijas pilsoņu tiesību aizsardzībā. 
	Pašvaldību jomā jaunveidojamā valdība apņēmusies veicināt brīvprātīgu administratīvi teritoriālo reformu un atjaunot vēlētas otrā līmeņa pašvaldības. 
	Emsis pirmdien žurnālistiem skaidroja, ka pašvaldību apvienošanos veicinās ar valsts finansiālo atbalstu. Viņš sacīja, ka otrā līmeņa vēlētās pašvaldības ir "solis nākotnei" un vēl nākamā gada pašvaldību vēlēšanās tiktu vēlētas tikai viena līmeņa pašvaldības. 
	Emša veidotā valdība apņēmusies ievērot sabalansētu fiskālo politiku, budžeta deficītam nepārsniedzot 2% no iekšzemes kopprodukta. Paredzēta uzņēmējdarbības vides sakārtošana, īpaši veicinot vidējo un mazo uzņēmumu attīstību. 
	Emša valdības deklarācijas projekts arī paredz attīstīt ekonomiku, galveno uzsvaru liekot uz mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, konkurētspējas nodrošināšanu, kā arī pilnīgu Eiropas Savienības līdzekļu apgūšanu. Paredzēts arī tuvināt minimālās algas apjomu iztikas minimumam. 
	Emša pārstāvētās Zaļo un zemnieku savienības Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis žurnālistiem norādīja, ka, palielinoties dzīves dārdzībai, ir svarīgi, lai palielinātos arī iedzīvotāju ienākumu līmenis. 
	Tomēr Emsis papildu līdzekļus jau šogad nesola, jo budžeta grozījumos būs jāparedz nauda skolotāju algu palielinājumam, pensiju indeksācijai un bērnu pabalstu palielināšanai. 
	Valdība arī apņēmusies veicināt Eiropas standartiem atbilstošas izglītības un zinātnes sistēmas izveidi. 
	Savukārt demogrāfiskās krīzes novēršanai Emša veidotā valdība nolēmusi izstrādāt dzimstības veicināšanas pasākumu plānu, izveidot nelabvēlīgu ģimeņu pārraudzības sistēmu, savukārt veselības aprūpē par galvenajiem uzdevumiem izvirzīts princips "nauda seko pacientam". Topošā valdība vēlas panākt stimulējošu ģimenes ārstu atbalsta kārtību, kā arī vēlas palielināt valsts finansējumu medicīnai ne mazāk kā par 15% no iepriekšējā gada līmeņa. Veselības profilaksei valdība apņēmusies atbalstīt sportu un citas aktivitātes. 
	Integrācijas jomā topošā valdība sola saglabāt latviešu kultūras identitāti un panākt tās veiksmīgu attīstību "Eiropas kultūras ietvaros", sekmēt nepilsoņu naturalizāciju, informējot sabiedrību par pilsonības iegūšanas iespējām un nodrošinot bezmaksas latviešu valodas kursus pilsonības pretendentiem. 
	Emša veidotā valdība sola nodrošināt pilsonisku izglītību, lai veicinātu patriotismu un nostiprinātu un atbalstītu latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu Latvijā. 
	Emsis pavēstīja, ka šis vēl ir tikai deklarācijas projekts un to vēl papildinās ar punktiem par valdības atbalstu lauksaimniekiem, videi un kultūrai. 
	Viņš pastāstīja, ka šonedēļ ar valdības deklarācijas projektu iepazīstinās Saeimas frakcijas, bet nākamnedēļ Emsis plāno ierosināt Saeimas balsojumu par uzticību viņa veidotajai valdībai. 
Neoficiāli zināmi ministru portfeļu kandidāti  
LETA  03/03/04    Premjera amata kandidāta Induļa Emša (ZZS) valdības locekļu vārdi oficiāli joprojām tiek turēti noslēpumā, tomēr neoficiāli jau ir zināma lielākā daļa no viņa veidotā Ministru kabineta.
	Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis gan aģentūrai LETA sacīja, ka par ministriem būs skaidrība 24 stundas pirms valdības apstiprināšanas Saeimā un tagad tikai notiek spekulācijas.
	Pēc neoficiālas informācijas, ZZS valdībā paredzēti četri amati - bez premjera arī zemkopības, labklājības un vides ministru amati, kurus varētu turpināt pildīt līdz šim tos ieņēmušie Mārtiņš Roze, Dagnija Staķe un Raimonds Vējonis.
	ZZS iecerējusi paturēt Saeimas priekšsēdētāja amatu, tādēļ partijai nākamajā valdībā ir salīdzinoši mazs ministru skaits. Kā aģentūrai LETA skaidroja kāds ZZS politiķis, partija uzskata, ka Saeimas spīkera amats ir ilglaicīgāks, tādēļ plānots, ka to saglabās ZZS priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre.
	Visvairāk pārstāvētā valdībā varētu būt Tautas partija (TP) ar septiņiem ministru amatiem. Neoficiāli zināms, ka ārlietu ministra amatam plānots izvirzīt Saeimas deputātu, bijušo zemkopības un ekonomikas ministru Aigaru Kalvīti, aizsardzības ministra amatam - Saeimas deputātu, bijušo Nacionālo bruņoto spēku komandieri Juri Dalbiņu, kultūras ministres amatam - Saeimas deputāti, mākslas kritiķi un projektu kuratori Helēnu Demakovu, tieslietu ministres amatam - Saeimas deputāti, juristi Vinetu Muižnieci. TP tiek solīti arī izglītības un zinātnes, finanšu, kā arī pašvaldību ministra amati.
	Uz pieciem ministru amatiem valdībā var cerēt Latvijas Pirmā partija. Paredzams, ka amatus saglabās LPP pārstāvji iepriekšējā valdībā - premjera biedrs Ainars Šlesers, ekonomikas ministrs Juris Lujāns, īpašu uzdevumu ministrs bērnu un ģimenes lietās Ainārs Baštiks un īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks. Papildus tam LPP pārstāvis varētu ieņemt iekšlietu ministra amatu, kuram kuluāros jau minēts partijas priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons.
	Iespējams, ka pagaidām "tukši" paliks satiksmes un veselības ministru krēsli.
	Kā ziņots, nākamās koalīcijas partneri šobrīd ir ZZS, TP un LPP, kurām kopā Saeimā ir 46 deputāti, tādējādi tām ir iespējas izveidot tikai mazākuma valdību. Tomēr premjera amata kandidāts cer, ka ar laiku viņa valdībai pievienosies arī partija "Jaunais laiks" (JL) un apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK (TB/LNNK).
	Emsis plāno nedēļas otrajā pusē visas Saeimas frakcijas, tajā skaitā kreiso spēku opozīciju iepazīstināt ar valdības programmu. 
Viņš gan uzsver, ka negrasās piekāpties un atlikt izglītības reformas īstenošanu, kā to prasa "kreisie". 
Ar jaunu sparu lauzīs šķēpus 
par pašvaldību likumu
NRA  02/26/04    Pašvaldībām un Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijai (RAPLM) būs jāatrod kompromiss un jāveic labojumi vecajā pašvaldību likumā, jo Saeimas Pašvaldību apakškomisija noraidīja gan pašvaldību, gan ministrijas izstrādātos pašvaldību likuma projektus. 
	RAPLM izstrādāto likuma projektu, kuru pašvaldības kritizējot salīdzināja ar atgriešanos pie izpildkomitejām, Saeimā iesniedza pieci Jaunā laika frakcijas deputāti. Savukārt, protestējot pret ministrijas sarakstīto pašvaldību likumprojektu, Latvijas Pašvaldību savienība (LPS) izstrādāja alternatīvu likumprojekta variantu - to Saeimā iesniedza Zaļo un zemnieku savienības frakcija.
	LPS priekšsēdis Andris Jaunsleinis Neatkarīgajai sacīja, ka pašvaldības šajā situācijā nejūtas kā uzvarētājas, lai gan tieši LPS iesniegtais likumprojekta variants bija balstīts uz jau esošā pašvaldību likuma grozīšanu. "Mūs apmierina lēmums par pamatu izmantot spēkā esošo likumu. Protams, pastāv bažas, ka ministrija atkal mēģinās panākt savu. Arī izstrādājot grozījumus, var atkal parādīties ministrijas idejas, kas mūs savulaik piespieda izveidot alternatīvo likumprojektu," teica A. Jaunsleinis. Viņš uzskata, ka ar iesniegto likumprojektu noraidīšanu nekādi termiņi netiek kavēti, apakšgrupa strādās katru otrdienu, gatavojot izmaiņas likuma grozījumiem. Tiks diskutēts par ierosinājumu palielināt no viena līdz trim deputātu minimālo skaitu, kas nepieciešams pašvaldības lēmumprojekta iesniegšanai, par ierosinājumu noteikt, ka pašvaldības vadītāja atbrīvošanai no amata nepieciešams divu trešdaļu deputātu atbalsts. Pagaidām nav arī skaidrs, kuras pašvaldību funkcijas tiks uzskatītas par autonomajām, kuras - par valdības deleģētajām. 
	RAPLM ministrs Ivars Gaters atzina, ka daudzas normas ar pašvaldību likuma grozījumiem nevarēs iestrādāt, jo atšķirībā no ministrijas izstrādātā varianta vecais likums ir balstīts uz citiem principiem. "Traģēdija jau nav notikusi, un mēs nejūtamies kā zaudētāji. Esam darījuši labāko, bet, iespējams, valstī neesam 
gatavi pateikt, ka pašvaldību darbs būtu jāuzlabo. Mēs likumu rakstījām no iedzīvotāju viedokļa, lai būtu lielāka skaidrība par pašvaldību darbu un lielāka iespēja līdzdarboties," sacīja I. Gaters.
	I. Gatera izstrādātā pašvaldību likuma redakcija paredzēja pastiprināt pašvaldību uzraudzību no valsts puses, sākotnējā variantā pat paredzot ministra tiesības atlaist deputātus - tas viss pašvaldībām asociējās ar atgriešanos pie padomju izpildkomitejām. Ministra vadībā veidotais likumprojekts pašvaldības piedāvāja pielīdzināt valsts pārvaldei, savukārt saskaņā ar demokrātiskas valsts pamatprincipiem pašvaldības ir publiskās pārvaldes sastāvdaļa. Pašvaldības norādīja, ka spēkā esošais likums Par pašvaldībām, kurš Latvijā darbojas kopš 1994. gada, tiek uzskatīts par vienu no progresīvākajiem pašvaldību likumiem Eiropā. 
Juristi: Repše rīkojies 
juridiski un ētiski nekorekti
NRA  02/27/04    Parlamentārā valsī atteikties sniegt ziņas Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisijai un demonstratīvā veidā neierasties uz komisijas sēdēm, kā to dara nu jau demisionējušais premjerministrs Einars Repše, - ir juridiski nekorekti un neētiski, uzskata Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes valsts tiesību katedras vadītājs Ringolds Balodis.
	Viņš atgādina, ka pat tādā prezidentālā valstī kā ASV bijušais prezidents Bils Klintons savulaik neatteicās ierasties uz komisijas sēdēm, kas bija saistītas ar viņa un Monikas Levinskas privāto attiecību skaidrošanu. "Latvija ir parlamentāra valsts, kur premjerministrs ir atkarīgs no parlamenta, kurš dod viņam savu uzticību. Šāda neierašanās uz Saeimas parlamentārās izmeklēšanas komisiju no premjera puses nebūtu pieļaujama. Tas pats par sevi ir precedents un rada dubulto morāli. Ja kādas iestādes vadītājs neierastos uz komisijas sēdi, tad viņš noteikti zaudētu amatu," sacīja R. Balodis.
	Zvērināts advokāts Linards Muciņš norāda, ka likums ir jāpilda, un tas nosaka, ka jebkurai personai, arī amatpersonai, ir jāierodas uz izmeklēšanas komisiju pēc tās uzaicinājuma. "Vēl jau nevar zināt, varbūt viņš ieradīsies. Repše var aizbildināties ar privātajām tiesībām, bet tas viņam jānāk un jāskaidro komisijai - tur viņam bija jāierodas gan no ētiskā, gan juridiskā viedokļa," norādīja L. Muciņš. Viņš gan piebilst, ka konkrētajā gadījumā jāņem vērā arī politiskais aspekts un valdības attiecības ar parlamentu. Jautāts, vai E. Repšes rīcība nevar sekmēt līdzīgu gadījumu atkārtošanos, L. Muciņš teica: "Nerātna bērna rīcība arī citos bērnos rada vēlmi neklausīt." 
	Jāatgādina, ka E. Repše atkārtoti atteicies sadarboties ar parlamentārās izmeklēšanas komisiju, paziņojot, ka informāciju par saviem iegādātajiem īpašumiem komisijai nesniegs. Komisija plānoja vērsties tiesībsargājošajās institūcijās un bankās ar lūgumu sniegt informāciju par demisionējušā premjera iegādātajiem īpašumiem un izvērtēt viņa atteikšanos sniegt informāciju, taču nepieciešamo informāciju ieguva no Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja. E. Repše paziņoja, ka komisijas vēlme iegūt privātu informāciju un dokumentu pieprasījums nav tiesiski pamatots, jo slēdzot darījumus ar privātpersonām, viņš ir rīkojies kā privātpersona.
Valsts iestāde veicinājusi medmāsu deficītu 
Diena  02/27/04    Bezmaksas angļu valodas un medicīnas kursi, vīzas un garantēts darba līgums kādā no ASV Kalifornijas štata ārstniecības iestādēm ar atalgojumu, kas vairākkārt pārsniedz medicīnas māsu ienākumus Latvijā, - košus bukletus ar šādu privātfirmas Medira informāciju un aicinājumu pieteikties uz pārrunām vairāk nekā 300 medicīnas māsām lielākajās Rīgas un Rīgas rajona ārstniecības iestādēs izsūtījis Veselības ministrijas (VM) Medicīnas profesionālās izglītības centrs (MPIC). Kādas slimnīcas vadītājs, kurš vēlējās palikt anonīms, MPIC līdzdalību māsu vervēšanā darbam ārzemēs uzskata par klaju kaitniecību - Latvijā medicīnas māsu trūkst. 
	Par valsts līmeņa problēmu tā atzīta arī VM nacionālajā programmā veselības aprūpes jomā. Patlaban ārstniecības iestādēs ir brīvas 700 medmāsu vietas, atzīst VM veselības aprūpes resursu nodaļas vadītājs Andis Viļums. Lai sasniegtu vēlamo medicīnas māsu un ārstu proporciju, vajadzētu vēl vairākus simtus māsu.
	Nodarbinātības valsts aģentūra (NVA) šā gada 9.janvārī izsniegusi licenci, SIA Medira atļaujot par maksu vervēt medmāsas darbam ASV. Kā liecina Lursoft dati, pērn dibinātās SIA Medira valdes priekšsēdētājs ir kāds Gregorijs Deičs - kā viņa dzīvesvieta norādīta Losandželosa. Taču Medira faktiskā adrese Rīgā sakrīt ar Biķernieku slimnīcas atrašanās vietu.
	Medira klientēm piedāvā ne tikai kursus, bet arī aizdevumu vīzas iegādei, ceļa izdevumiem līdz ASV un uzturēšanās tēriņiem vienam mēnesim. Tiek solīti darba apstākļi un atalgojums, kas neatšķiršoties no ASV medmāsu ienākumiem - līdz 14 ASV dolāriem (ap Ls 7,50) stundā, pēc speciāla eksāmena nokārtošanas - līdz 20 ASV dolāriem (ap Ls 11) stundā. Latvijā medicīnas māsu vidējā izpeļņa pat pēc algas palielināšanas 2003.gada beigās pašlaik ir septiņkārt zemāka - Ls 160 mēnesī. 
	"Mēs atbalstām šo firmu, jo tā ir vienīgā licencētā, kam ir tiesības nodarboties ar darbā iekārtošanu ASV," skaidro MPIC direktora pienākumu izpildītāja Kristīne Sproģe. Uzņēmuma informācijas nosūtīšanai izmantoti oficiālā māsu reģistra dati, kas ikvienam pieejami ar interneta starpniecību. "Šai firmai NVA izsniegusi licenci, tātad valsts principā atbalsta šādu darbību," iebilst K.Sproģe, vaicāta par MPIC kā valsts iestādes nostāju medmāsu deficīta jautājumā. Pakalpojumi privātfirmai esot sniegti brīvprātīgi un tikuši saskaņoti ar VM. "Mums vienkārši palīdzēja. Tā kā kaut kādas pretenzijas bijušas no slimnīcu vadītājiem, mēs to pārtraucām darīt," apgalvo Medira vadītājs Latvijā Jakovs Fillers. 
	VM bijis zināms, ka Medira izmantos māsu reģistru, taču neesot bijis paredzēts, ka MPIC pats izsūtīs medmāsām firmas informāciju. "Ja centrs šādu informāciju sūta, tas galīgi nav ne viņu pienākums, ne uzdevums, ne funkcija," - tā A.Viļums, atzīstot, ka šāda rīcība no valstisko interešu viedokļa ir nepieņemama un tikšot izvērtēta. "MPIC pats par valsts naudu māca medicīnas māsas un tagad sūta projām - tas ir absurds," vērtē Latvijas Veselības un sociālās aprūpes darbinieku arodbiedrības (LVSADA) priekšsēdētājas vietniece Ija Rudzīte, piebilstot - varbūt šis gājiens spiedīs valstsvīrus vairāk domāt par mediķu algu palielināšanu.
Demisionējusī valdība 
slēpj lēmumu "Lattelekom" prāvā 
LETA  03/02/04    Demisionējušā premjera Einara Repšes (JL) vadītais Ministru kabinets neatklāj, kādu lēmumu šodien pieņēmis jautājumā par mierizlīgumu ar Ziemeļvalstu telekomunikāciju koncernu "TeliaSonera" vairākus gadus ilgušajā strīdā.
	Pēc vairāk nekā stundu garām diskusijām aiz slēgtām durvīm tieslietu ministrs Aivars Aksenoks (JL), kuru valdība pilnvarojusi publiski izteikties šajā jautājumā, presei paziņoja, ka neko neteiks. Par to, kādu lēmumu demisionējusī valdība pieņēmusi, varēšot uzzināt tikai preses konferencē trešdien, 3.martā, paziņoja Aksenoks.
	Valdība lēmumu aģentūrai LETA neatklāja arī Repšes ārštata padomnieks informācijas sabiedrības jautājumos Viesturs Šutko, kurš darbojas valdības darba grupā sarunām ar "TeliaSonera". Tāpat rīkojās vēl viens darba grupas loceklis, ekonomikas ministra pienākumu izpildītājs Ivars Gaters (JL).
	Premjera amata kandidāts Indulis Emsis (ZZS) šodien vēl pirms Ministru kabineta sēdes aicināja Repšes valdību atturēties no izšķirīgo lēmumu pieņemšanas šajā lietā. Premjera amata kandidāts aģentūrai LETA norādīja, ka tieši nākamajai valdībai būs jāpilda saistības, kuras tiktu uzņemtas, izlemjot slēgt mierizlīgumu "Lattelekom" prāvā.
	Līdzīgu viedokli iepriekš pauda arī satiksmes ministrs Roberts Zīle (TB/LNNK) un Rīgas Fondu birža, kas norādīja, ka pirms mierizlīguma slēgšanas valstij jāpanāk, lai skandināvi atsakās no pirmpirkuma tiesībām uz "Lattelekom" akcijām, kuras varētu pārdot starptautiskajā izsolē.
	Savukārt Aksenoks iepriekš apgalvojis, ka mierizlīguma slēgšanu ar TC īpašnieku atbalsta ne tikai Repše vai atsevišķi ministri. "Mierizlīguma saturs ir ļoti rūpīgi izvērtēts darba grupā, kuras sastāvā ir dažādu institūciju speciālisti ekonomikas, finanšu un tieslietu jomās - arī tādi, kas strādā darba grupā jau kopš lietas uzsākšanas," norādīja ministrs.
	Cerību, ka ar Latvijas valdību strīdā izdosies rast risinājumu ārpus tiesas, iepriekš izteica "TeliaSonera" prezidents Norvēģijā, Dānijā un Baltijas valstīs Kenets Karlbergs.
	Kā ziņots, "Lattelekom" līdzīpašnieks "Tilts Communications" (TC), kas pieder "TeliaSonera", prasību starptautiskajā šķīrējtiesā iesniedza 2000.gada vasarā, vēršoties pret Latvijas valsti par jumta līguma nepildīšanu - "Lattelekom" monopoltermiņa samazināšanu. No Latvijas valsts arbitrāžas tiesas procesā tiek pieprasīti 87,6 miljoni latu, bet Latvijas iesniegtā pretprasība sasniedz 599,5 miljonus latu.
	Aprīlī Stokholmas starptautiskajā arbitrāžas tiesā paredzēts uzsākt abu strīdā iesaistīto pušu uzklausīšanu, kurā gan Latvijas valdības, gan "TeliaSonera" pārstāvjiem būtu jāargumentē sava nostāja.
	Valstij pieder 51% "Lattelekom" kapitāldaļu, bet TC - 49%. Latvijas valstij pieder arī 27% SIA "Latvijas mobilais telefons" (LMT) kapitāla daļu, "Lattelekom" - 23% LMT kapitāla daļu, bet "TeliaSonera" - 24,5%. Vēl 24,5% LMT kapitāla daļu pieder "Sonera Holding B.V.". 
Drošības dienestus 
atbrīvo no premjera ietekmes
NRA  03/03/04    Demisionējušā premjera Einara Repšes ietekmes zudums ļāvis izkustināt iestrēgušo valsts drošības iestāžu (VDI) reformu, un Saeima to pavērsusi līdzšinējām premjera varas stiprināšanas iecerēm pretējā virzienā. 
	Paredzams, ka arī Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju (KNAB) atbrīvos no premjera pārraudzības. E. Repšes valdība iepriekš bija iecerējusi, ka premjera pārziņā nonāks Satversmes aizsardzības birojs (SAB) un jaunveidojamais Informācijas analīzes dienests (IAD), kurā ienāks informācija no visiem specdienestiem.
	Premjers vadītu arī VDI padomi - izpildvaras instrumentu VDI darbības koordinēšanai, prioritāšu definēšanai. Saeimas Aizsardzības un iekšlietu, kā arī Nacionālās drošības komisija lielā vienprātībā otrajam lasījumam sagatavojusi tādas likumu redakcijas, kurās uzsvērta VDI parlamentārā kontrole, bet SAB un IAD nodots nevis premjera, bet Ministru kabineta pārraudzībā. 
	Situāciju, kad SAB līdz šim neatradās nevienas valsts iestādes pārraudzībā, kritizēja politiķi, bet reformas autori valdībā centās, lai iestādi nodotu premjera rokās. SAB un VDI likumu grozījumi paredz, ka SAB direktoram par biroja darbu jāsniedz pārskati valdībai un, ja nepieciešams, arī Saeimas Nacionālās drošības komisijai un Valsts prezidenta vadītajai Nacionālās drošības padomei. 
	Deputāti vienojušies, ka līdzīgs statuss jāpiemēro arī Drošības policijai, to nevis pakļaujot, bet padodot Iekšlietu ministrijai, un Militārās pretizlūkošanas dienests, kas sauksies Militārās izlūkošanas un drošības dienests (MIDD), būs padots, nevis pakļauts Aizsardzības ministrijai. Visiem trim specdienestiem būs vienlīdzīgs statuss VDI padomē, kuras vadītāju iecels no iestāžu vadītājiem. 
	Iepriekš valdībā šķēpus lauza, kam uzticēt pilnvaras dot sankciju SAB sākt operatīvās darbības sevišķajā veidā izlūkošanas un pretizlūkošanas darbības ietvaros. 
	Saeimas komisijas nolēmušas, ka operatīvās darbības sākšanai nepieciešama Augstākās tiesas (AT) priekšsēdētāja vai īpaši pilnvarota AT tiesneša sankcija, bet atsevišķos gadījumos, kad jārīkojas nekavējoties, pasākumus varēs sākt bez tiesneša sankcijas, to saņemot 24 stundu laikā. Pretējā gadījumā operatīvais darbs jāpārtrauc. 
	Iecerēts, ka IAD nebūs specdienests, bet iestāde informācijas vākšanai, analīzei un tālāk nodošanai, to komplektēs no esošajiem VDI un pārstāvjus tajā izvirzīs NDP, stāsta Saeimas komisiju locekle Linda Mūrniece. 
	Lūgts novērtēt Saeimā sagatavotā likumprojekta redakciju salīdzinājumā ar valdības variantu, SAB direktors Jānis Kažociņš Neatkarīgajai atbildēja izvairīgi: "Atbalstītie likuma grozījumi ir pilnīgi pieņemami SAB. Vērtēt, kurš likums būtu labāks vai sliktāks, ir ļoti grūti, jo darboties varētu daudzas redakcijas. SAB uzdevums būtu īstenot jebkuru likuma redakciju."
	Uz jautājumu, vai SAB būtu "pilnīgi pieņemama" valdības sagatavotā likumu redakcija, J. Kažociņš atbildēt nevēlējas. 
	Šodien Aizsardzības un iekšlietu komisija vētīs iespējas grozīt likumu, lai no premjera pārraudzības atbrīvotu arī KNAB.
No Afganistānas atgriezušies militārie mediķi
BNS  02/26/04    Latvijā atgriezusies starptautiskās miera uzturēšanas misijas Afganistānā (ISAF) Latvijas kontingenta vienība, kas šajā valstī dienēja sešus mēnešus. 
	Nacionālo bruņoto spēku (NBS) Preses un informācijas nodaļas priekšnieks Uldis Davidovs pastāstīja, ka astoņi militārie mediķi un vienības komandieris kapteinis Rolands Zemmers Rīgā atgriezās otrdien. 
	Zemmers atzīmēja, ka Latvijas kontingenta vienība misijā parādīja "savu augsti profesionālo sagatavotību un spēju veikt uzticētos uzdevumus ar augstu atbildības sajūtu un izpratni". 
	Medicīnas vienība no augusta patstāvīgi dežurēja Kabulas starptautiskajā lidostā Vācijas Medicīniskās evakuācijas rotas sastāvā. Vienība arī sniedza medicīnas atbalstu nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas vienībām. 
	Latvijas mediķi saņēmuši starptautiskās miera uzturēšanas misijas Afganistānā komandiera, multinacionālo Vācijas medicīnisko spēku komandiera, medicīniskās evakuācijas rotas komandiera un starptautiskās miera uzturēšanas misijas Afganistānā štāba medicīnas dienesta priekšnieka pateicības. 
	Afganistānā viņus februāra vidū nomainīja jauna lielāka Latvijas vienība - astoņi mediķi, civilmilitārās sadarbības virsnieks un divi autovadītāji. 
Latvieši Irākā aiztur noziedzniekus un atšaudās
NRA  03/02/04     Latvijas karavīri svētdien Irākā patrulēšanas laikā aizturēja divas bruņotas personas, pie kurām atrasts daudz ieroču, munīcijas, kā arī liela naudas summa. Pēc ieroču un naudas konfiskācijas latviešu miera uzturētājus apšaudīja no slēpņa. 
	Nacionālo bruņoto spēku (NBS) Preses un informācijas nodaļas priekšnieks Uldis Davidovs Neatkarīgo informēja, ka patruļas laikā Latvijas kājnieku rotas 3. vada karavīri aizturēja automašīnu, kurā atradās divas bruņotas personas. Pie aizturētajiem atrada ieročus un lielu naudas summu - 45 500 ASV dolāru un 45 500 Irākas dināru (kopā 42 921 lats). 
	Pēc tam Latvijas karavīru patruļa ieradās aizturēto mājās un, pārmeklējot ēkas, atklāja un konfiscēja arī citus noslēptos ieročus un munīciju. Atceļā uz bāzi Latvijas kontingenta vienību apšaudīja no slēpņa. Karavīri atklāja pretuguni uz uzbrucēju pozīcijām un piespieda tos pārtraukt uzbrukumu. Aizturētās personas, konfiscētie ieroči, munīcija un nauda nogādāta Hillas bāzē. Incidentā iesaistītie Latvijas karavīri nav cietuši. Polijas vadīto Daudznacionālo stabilizācijas spēku brigādes 1. bataljona kājnieku rota - 98 Latvijas karavīri - turpina veikt bataljona štāba apsardzi, nodrošināt patruļu, kontrolpunktu un novērošanas posteņu darbību. 
	Pagājušajā nedēļā Latvijas karavīri veica sešas dienas un četras nakts patruļas, nodrošināja sešus konvojus uz Bagdādi, Talilu un Kutu un turpināja Irākas civilās aizsardzības korpusa vienības apmācību. Nesprāgušās munīcijas neitralizēšanas vienība sāka sprādzienbīstamu priekšmetu iznīcināšanu munīcijas noliktavā Mahavilā un pagājušās nedēļas laikā iznīcināja 8366 sprādzienbīstamus priekšmetus: 6377 lielkalibra artilērijas lādiņus un mīnas, 253 dažāda tipa raķetes un 1736 artilērijas lādiņu uzspridzinātājus.
Ar seju pret izglītības reformu 
Aleksandrs Šabanovs, speciāli Dienai   02/27/04    Pirms pāris mēnešiem šo 44 gadus veco vīrieti Latvijā pazina tikai šaurs skolēnu, skolotāju un draugu loks. Viena filmēšanās stunda klipā ar grupas Pink Floyd pārveidoto dziesmu, kur viņš izkliedz brīdinājumus izglītības ministram, - un Rīgas 40.vidusskolas krievu valodas un literatūras skolotājs Vladislavs Rafaļskis pamodās gandrīz vai slavens (klipu raidīja arī Euronews), dažu acīs kļūstot par ļoti netīkamu personu, citu - par nelokāmu un drošsirdīgu cīnītāju. Piektdien kārtējā akcijā Bastejkalnā štābs aicina skolēnus aizstāvēt klipa veidotājus - no drošības policijas un "no tādām avīzēm kā Diena", skaidro krievu skolu aizstāvības štāba vadītājs Jurijs Petropavlovskis.
	Drošības policija atklājusi klipa autorus, bet vārdus nav publiskojusi, ziņo BNS. SestDiena jau rakstīja, ka protestu organizēšanā, iespējams, piedalījās arī Krievijas polittehnoloģi. 
	Tieši piektdien arī stājas spēkā protestus un kritiku izraisījušie grozījumi izglītības likumā, kas paredz mazākumtautību skolās latviešu valodā mācīt vairāk priekšmetu.
	Skatoties, kā mans sarunas biedrs, paņemot kafiju, ievelk cigaretes dūmus, atceros, kā šo krievu literatūras pārzinātāju par aizrautīgu pieķeršanos savam mācību priekšmetam cildināja mani kursabiedri Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātē. "Tikai, lūdzu, nelieciet atkal avīzē manu sašķobīto ģīmi, jo es neesmu ne Latvijas ienaidnieks, ne slikts cilvēks," saka Vladislavs. 
	Vai Vladislava seja klipā ir agresīva? "Nē! Tā atspoguļo mūsu sabiedrības seju, jo vecāki, bērni un skolotāji ir neziņā, kas ar viņiem būs," apgalvo V.Rafaļskis. Klipā it kā barkašovieši ar fašistu vai nacionālboļševiku formai līdzīgiem rokas apsējiem demolē krievu literatūras bibliotēku. Tā klipa autori esot atveidojuši "nodevējus", - krievus, kas atbalsta reformu. Vladislavs par to neesot domājis un šādu politiku klipā nav saskatījis. 
	"Septembrī es nobriedu atnākt uz krievu skolu aizstāvības štābu un piedāvāt savus talantus." Vladislavs amatieru teātros spēlē dažādas lomas, uzstājas arī latviešu valodā kā konferansjē, piemēram, pērngada martā Latviešu biedrības namā tautas mākslas kolektīvu svētkos Daugavas vainags.
	"Apgalvojums, ka krievi nevēlas mācīties latviešu valodu, neatbilst patiesībai. Kā tad mūsu audzēkņiem izdotos veiksmīgi iestāties un mācīties Latvijas augstskolās, ja tas tā būtu?" vaicā Vladislavs. Rīgas 40. vidusskola tiešām ir viena no labākajām Latvijā, allaž bijusi elitāra, padziļinātās angļu valodas mācīšanas dēļ: "Mēs, skolotāji, labi mācām jau bez reformas, kas bērniem nav vajadzīga." 
	Bijušais integrācijas ministrs Nils Muižnieks (LPP) komentē, ka reformas pretinieki tagadējo krievu un latviešu valodas lietošanas apjomu sabiedrībā uzskata par normālu, bet tā tas neesot. No visu vecumu grupām, kam dzimtā valoda nav latviešu, vislabāk latviešu valodu prot 15-34 gadu vecumā. Taču arī tajā 4% valsts valodu vispār nemāk, 43% prot zemākajā līmenī, 36% - vidējā. "Elitārās 40.vidusskolas pieredzi nevar attiecināt uz visu valsti," saka politiķis. Skolas vadība novērtējusi, ka mācību iestāde neesot gatava reformai, bet N.Muižnieks tam nepiekrīt: "Šī skola drīzāk ir gatava." Skolotājs V.Rafaļskis saka - nē, pateikt jā nozīmējot liekuļot.
	Skolu beiguši Latvijā pazīstami krievu elites pārstāvji, arī Pareksa bankas prezidents Valerijs Kargins. Pērnā gada maijā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) augstajam komisāram nacionālo minoritāšu jautājumos Rolfam Ekeusam skolēni labā angļu valodā sīki izskaidroja, ka izglītības reforma ir jāatceļ.
	Uz krievu valodas un literatūras skolotājiem reforma neattiecas, taču V.Rafaļskis raizējas, ka reforma kropļošot mācību kvalitāti: "Dažiem skolēniem man jāskaidro materiāls ne vienu vien reizi krievu valodā, tāpat kā latviešu skolās arī daži latvieši nesaprot no pirmās reizes. Un kā būs, ja mācības notiks dzimtajā valodā?"
	Vladislavs tic savu domu neietekmējamībai un kritizē Latvijas politisko eliti gan par to, ka pasēs esot kropļoti vārdi un uzvārdi, gan tāpēc, ka dots mazāks skaits sertifikātu nekā pilsoņiem. Taču viņš vairs nav varējis klusēt, kad "viņi sāka ņirgāties par mūsu bērniem".
	Tagad V.Rafaļska mērķis esot vākt parakstus Latvijas krievu skolu aizstāvju 1.kongresam, kas notiks 6.martā. "No katras skolas tiek deleģēti pieci skolēni, pieci skolotāji un pieci vecāki. Paraksti apliecinās, ka aiz katra delegāta stāvēs liels savas sociālas grupas cilvēku skaits. Ievēlēsim sarunu vadītāju grupu, kas vadīs sarunas ar Izglītības un zinātnes ministriju (IZM) par izglītības reformu." Varas struktūras esot apjukušas, jo nav gaidījušas pretestību, tāpēc esot "jāspiež tālāk". 
	"Man kā aktierim bija aizraujoši vērot teātri, ko IZM nodēvēja par konsultatīvo padomi mazākumtautību jautājumos," saka skolotājs, "jo mūsu balsīs neviens no ierēdņiem neieklausījās, Eiropai sakot, ka, lūk, mums ir dialogs. Arī vasarā savāktie 107 000 parakstu pret reformu viņus nav ietekmējuši. Ko lai dara? Ierēdņi mūs piespieduši sarīkot šo kongresu."
Krievu partija kritizē 
krievu skolu aizstāvības štāba darbību
LETA  03/01/04     Krievu partija uzskata, ka partijām "Līdztiesība" un "BITE", kā arī Krievu skolu aizstāvības štābam un krievu skolu aizstāvju kongresam nav tiesību runāt un rīkoties visu Latvijas krievu vārdā. 
	Tādēļ Krievu partija nepiedalīsies Vislatvijas krievu skolu aizstāvju kongresā, kas notiks nākamnedēļ, aģentūru LETA informēja partijas valdes priekšsēdētājs Mihails Gavrilovs. 
	Pēc partijas biedru domām, saasinājušās starpnacionālās attiecības var novest līdz starpnacionālam konfliktam un krievu skolu sagraušanai. Gaidāmais kongress izteiks tikai daļas krievvalodīgo iedzīvotāju viedokli, bet nebūs Latvijas krievu kopienas viedoklis, uzskata partija. 
	Gavrilovs uzsver, ka partija neatzīs kongresā pieņemtos lēmumus un atstāj sev tiesības rīkoties patstāvīgi. 
	Partija arī norāda, ka krievu sabiedrība aktīvi cīnīties pret Izglītības likumu uzsāka tikai 2003.gadā. Arī Krievu partija kopā ar citām sabiedriskajām organizācijām nolēma atbalstīt Latvijas Krievu mācībvalodas skolu atbalsta asociācijas (LAŠOR) iniciatīvu, tomēr "Līdztiesības" vadītāji izveidojuši savu krievu skolu aizsardzības štābu, kurš monopolizēja krievu skolu aizsardzības kustības vadību un pārvērta šo kustību savā pirmsvēlēšanu kampaņā. 
	Krievu partija uzskata, ka kopumā 2003.gads beidzies bez sasniegumiem krievu skolu aizsardzības jomā tieši štāba nekonstruktīvās un agresīvās rīcības dēļ. Štābs nav pūlējies piesaistīt skolēnu vecākus un krievu sabiedrību krievu skolu aizstāvības kustībai, bet piesaistījis akcijām skolēnus, tādējādi traucējot mācību procesu un ļaujot valdībai pastiprināt spiedienu uz skolu administrācijām un skolotājiem, norāda Krievu partija. 
	Štāba destruktīvā rīcība, pēc partijas domām, apdraud krievu skolas, jo valsts pārvaldes pārstāvji joprojām atsakās veikt pārrunas ar štāba pārstāvjiem, turklāt krasi saasinājušās starpnacionālās attiecības. 
	Krievu partija šodien izplatītajā paziņojumā uzsver, ka tā jau desmit gadus atbalsta krievu kopienas eksistēšanu Latvijā un aizstāv tās intereses. "Krievu partija no paša sākuma bijusi pret izglītības reformu, jo tā ir pretrunā ar Latvijas krievu interesēm," teikts paziņojumā. 
	Vislatvijas krievu skolu aizstāvju kongress plānots sestdien, 6.martā, un tajā iecerēts pieņemt lēmumus par liela mēroga akciju organizēšanu cīņa pret izglītības reformu. 
	Kongresā plānoja piedalīties arī Krievijas Valsts domes vicespīkers Dmitrijs Rogozins, tomēr Ārlietu ministrija viņam atteica iebraukšanas vīzu, norādot, ka Krievijas politiķa vizīte pašreizējos apstākļos ir "priekšlaicīga". Rogozins savukārt apsūdzējis Latvijas varas iestādes "gļēvulībā un vārgulībā" un pavēstījis, ka ar kongresa dalībniekiem sazināsies ar teletilta palīdzību. 
Neparastu vārdu varēs 
koriģēt tikai ar īpašnieka atļauju
BNS  02/29/04     Neparastāku cilvēka vārdu vai uzvārdu, kurš jau ierakstīts kādā personu apliecinošā dokumentā, ierēdņi varēs koriģēt tikai tad, ja būs saņēmuši šī cilvēka piekrišanu. To paredz labojumi valdības noteikumos, kuri reglamentē personvārdu ierakstīšanas kārtību pasēs. Tos valdība skatīs otrdien. 
	Satversmes tiesa pērn minētos noteikumus atzina par neatbilstošiem Satversmei un valdība otrdien mēģinās tos labot, informēja valdības Komunikāciju departamentā. 
	Tiesa pērn izskatīja Rutas Mentzen, kura stājusies laulībā ar Vācijas pilsoni, sūdzību par viņas pēclaulības uzvārda izmainīšanu Latvijas pasē par Mencena. Sieviete iesniegumā tiesai norādīja, ka valsts valodas likums un atbilstošie valdības noteikumi par vārdu un uzvārdu rakstību dokumentos neatbilst Satversmes pantam par privātās dzīves neaizskaramību. Tiesa valsts valodas likumu atzina par atbilstošu Satversmei. 
	Pret, viņuprāt, nepareizu uzvārda rakstību dokumentos līdz šim protestējusi ganŠiškinu ģimene, kuriem nepilsoņu pases mašīnlasāmajā daļā uzvārds izkropļots par 'Siskins', gan Lidija Kuharec, kurai pasē uzvārds latviskots kā Kuhareca. 
9.klašu skolēniem gaidāms smags ieskaišu laiks 
Diena  03/01/04    Šogad maijā paredzētie valsts pārbaudes darbi 9.klašu skolēniem saplānoti tik intensīvi kā nekad agrāk - no 24. līdz 28.maijam ieskaites paredzētas katru dienu. Tā kā tik blīvs ieskaišu grafiks pamatskolas pēdējo klašu audzēkņiem ir pirmo reizi, pedagogi pieļauj iespēju, ka skolēni var psiholoģiski neizturēt lielo slodzi. 
	Lai 3., 6., 9. un 12.klašu skolēni varētu nokārtot visus 34 valsts pārbaudes darbus, viņiem atvēlēta tikai 20 dienu gara mācību sesija, skaidro Izglītības satura un eksaminācijas centrā (ISEC). "Ideāla risinājuma šādos apstākļos nav," uzskata centra direktors Māris Krastiņš. 
	Šāgada 9.klašu skolēniem ieskaites jākārto no 24. līdz 28.maijam, paredz Izglītības un zinātnes ministrijas rīkojums. 24. un 25.maijā jāapliecina zināšanas angļu, vācu, krievu vai franču valodā. 26.maijā ir ieskaite dabaszinībās. Nākamajā dienā ieplānota ieskaite, kurā tiks pārbaudītas teorētiskās zināšanas sportā. 28.maijā ir pēdējā ieskaite vēsturē un sociālajās zinībās. 
	"Es personīgi uzskatu, ka 9.klašu skolēni nav psiholoģiski nobrieduši tam, lai katru dienu varētu kārtot pārbaudes," saka Aizkraukles novada ģimnāzijas mācību darba pārzine Vija Rudiņa. 
	Arī vecākus neapmierina blīvais ieskaišu grafiks, stāsta Liepājas 1.vidusskolas direktora vietniece mācību darbā Ilga Korsaka. Pati pedagoģe gan uzskata, ka valsts pārbaudījumiem "jāgatavojas nevis pāris dienu, bet visu gadu, ja ne deviņus gadus". "Grūti jau ir," piekrīt I.Korsaka. "Taču, ja ieskaišu grafiks tiktu izstiepts triju nedēļu garumā, arī būtu grūti. Jebkurā gadījumā pēdējā nedēļā ieskaišu un eksāmenu dēļ mācību process tiek traucēts." 
	Pēc V.Rudiņas stāstītā, katra mācību gada pēdējā nedēļā bieži vien stundas nenotiek, jo skolotāji ir aizņemti valsts pārbaudes darbos. 26.maijā 12.klašu skolēniem sākas obligātie centralizētie eksāmeni, un katrā no tiem jāpiedalās vismaz diviem pedagogiem. 
	Ja 20 dienās jānoorganizē 34 valsts pārbaudījumi, ir neiespējami panākt, lai skolēni nebūtu pārlieku noslogoti un netiktu traucēts mācību process, pārliecināts M.Krastiņš. Viņš norāda uz vispārējās izglītības likuma prasībām un izglītības ministra Kārļa Šadurska rīkojumu par mācību gadu - saskaņā ar to 9.klašu skolēniem mācības jābeidz 11.jūnijā. Ja valsts pārbaudījumus var sākt nedēļu pirms mācību gada beigām, eksāmeniem un ieskaitēm atliek vien nepilnas divas nedēļas. Sestdienās un svētdienās valsts pārbaudījumus nedrīkstot noteikt aiz cieņas pret skolēnu un viņu vecāku reliģisko pārliecību. 
	"Tā nu sanāk, ka 9.klašu skolēniem piecās dienās jānokārto visas ieskaites, lai nākamo nedēļu varētu atvēlēt eksāmeniem. Vienīgais, ko mēs varējām izdarīt, - ieskaišu vidū izkārtot pārbaudījumu sportā, kas neprasa fundamentālu garīgo piepūli," skaidro M.Krastiņš.
Čakstes pieminekļa dārdzības dēļ varētu nebūt
LETA  03/02/04     Konstantīnam Čakstem un Nacionālās pretestības kustībai veltīto pieminekli Rīgā, Elizabetes ielas un Brīvības bulvāra krustojumā, šogad neatklās, jo vairāk nekā divas reizes palielinājušās tā izgatavošanas un uzstādīšanas izmaksas, šodien ziņo laikraksts "Diena". 
	Pieminekļa uzstādīšanas atbalsta grupa pat pieļauj iespēju, ka par projekta realizāciju tiks izsludināts jauns konkurss un būs jāatsakās no pērn vasarā par konkursa uzvarētāju pasludinātā tēlnieka Ojāra Feldberga un arhitekta Jura Gertmaņa piedāvājuma par pieminekli bronzā lietas saules formā. 
	Jau ziņots, ka konkursa pieteikumā bija teikts - pieminekļa izgatavošana un uzstādīšana izmaksās 197 000 latu. Tagad izrādījies, ka projekta realizācijai vajadzīgi ap 400 000 latu, atklāja Feldbergs. 
	Trešdien plānota Čakstes pieminekļa uzstādīšanas atbalsta grupas un pieminekļa autoru tikšanās, kuras laikā lemšot par turpmāko rīcību, "Dienai" stāstīja atbalsta grupas lietvedis Jānis Naglis. "Augustā pieminekļa nebūs, tas ir pilnīgi skaidrs. Kad to varētu uzstādīt, nevaru pateikt," laikrakstam sacīja Naglis. 
	To, ka šogad piemineklis netiks atklāts, apstiprināja arī Feldbergs. Izmaksas palielinājušās tāpēc, ka pieminekļa izgatavošana izrādījusies daudzreiz dārgāka, nekā viņš sākumā plānojis. "Konkursa pieteikumā mēs iesniedzām tikai aptuveno izmaksu summu, tagad tā izrādījusies lielāka," skaidroja Feldbergs. Viņš faktā, ka pieminekļa uzstādīšana aizkavējusies, vaino atbalsta grupu, jo tā nespējot nodrošināt nepieciešamo finansējumu. "Ko nozīmē, ka projekts ir sadārdzinājies? Kad saskaitīja kopā visus izdevumus, parādījās šī summa, un tā neatbilst atbalsta grupas rīcībā esošajiem līdzekļiem," skaidroja tēlnieks. 
	Pieminekli plānoja atklāt 21.augustā. Konstantīns Čakste bija Nacionālās pretestības kustības vadītājs, kura pretojās abām okupācijām. 
Meteņdiena nosvinēta - 
laiks sāk griezties uz pavasari
NRA  03/01/04     Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā ar ugunskuriem, dziesmām un rotaļām seno latviešu tradīciju garā svētdien Austras fonda projekta Gadskārtas ietvaros svinēja Meteņdienu.
	Netrūka vizināšanās ar ragaviņām, budēļos iešanas, mielošanās ar seniem uz uguns gatavotiem latviešu svētku ēdieniem. Par dziesmām un dejām muzejā rūpējās folkloras kopas Rija, Skandinieki, kā arī kopu Laiksne, Vilkači, Trejasmens pārstāvji.
	Lai nākamajā gadā būtu laba raža, Meteņos jālaižas no kalna ar ragaviņām, saucot: "Manam tēvam gari lini!", "Manam tēvam vēl garāki!" Arī Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā pie Ostmalas noliktavas Cēlāju kalna notika vizināšanās ar ragaviņām sporta instruktoru vadībā. Apmeklētājiem bija iespēja vizināties arī zirgu vilktās kamanās. Miķeļos un Mārtiņos aizsāktie masku gājieni Meteņdienā noslēdzas. Vēl pēdējo reizi šajā dienā budēļi var doties no mājas uz māju, veicinot auglību katrā sētā.
	Meteņdiena ir svētki pirms gavēņa, tāpēc galdam jābūt bagātīgi klātam. Neiztrūkstoša mielasta sastāvdaļa ir tradicionālais ēdiens grūdenis, ko gatavo no grūbām un pupām vai zirņiem, klāt pievienojot cūkgaļu. Cūkas šņukurs, pēc seno latviešu ticējumiem, jādod ēst bērniem, lai tie ātrāk iemācītos lasīt.