K a s   j a u n s	
Nr. 336:   2004.g. 19.- 25.februāris	
L a t v i j ā ?	

Parakstu vākšanu Repšes atbalstam
prezidente vērtē kā spiedienu
NRA  02/19/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, kurai ir likumā noteiktas tiesības nominēt nākamo premjeru, parakstu vākšanu demisionējušā Einara Repšes atbalstam vērtē kā spiedienu, saredzot mēģinājumus, kuros izpaužas pūļa diktatūra. E. Repše ir pārsteigts par prezidentes reakciju. 
	"Te varētu saskatīt kādus mēģinājumus proletariāta vai pūļa diktatūrai, kas, cik manāms, vēlas izdarīt spiedienu, katrā ziņā, uz prezidenti, bet arī uz citām valsts institūcijām," par parakstu vākšanas kampaņu, atrodoties Maltā, sacīja Valsts prezidente V. Vīķe-Freiberga. "Man tas šķiet pamatā bīstami mūsu demokrātiskajām struktūrām. (..) Satversme ir skaidri paredzējusi dažādus mehānismus, kā tauta nodod savas lemtspējas un savu viedokli saviem ievēlētajiem priekšstāvjiem," sacīja prezidente. 
	Viņa norādīja, ka tautai ir iespējas izteikties vēlēšanās un brīvā demokrātiskā valstī ir iespējas brīvi paust viedokli, taču "attiecībā uz premjera izvēlēšanos es noraidu pūļa tiesības diktēt prezidentam, kā viņam tādā brīdī jārīkojas".
	Ja kāds vēlētos mainīt Vēlēšanu likumu un sasaukt referendumu, lai savāc 135 000 parakstu un prasa parlamentam, lai šo likumu maina, uzsvēra Valsts prezidente. "Saskatu šajās aktivitātēs ļoti neveselīgu tendenci novērst uzmanību no tā, kas Latvijai šobrīd ir valstiska prioritāte un pienākums - tas ir, gādāt, lai Latvija būtu gatava 1. maijā iestāties ES un gūt no šīs savienības visu, kas pienākas un uz ko tai ir tiesības," sacīja V. Vīķe-Freiberga.
	Viņa norādīja, ka drīz sekos otrā sarunu kārta ar politiskajām partijām, un pauda pārliecību, ka nākamā premjera "nominācijai ir jānotiek pēc iespējas drīz - tiklīdz tas būs iespējams".
	E. Repše pauda izbrīnu par prezidentes teikto un noliedza, ka JL būtu organizējis kādas masu aktivitātes nolūkā ietekmēt prezidenti, ko gan viņi būtu varējuši darīt. E. Repše skaidroja, ka parakstu vākšana premjera atbalstam Jēkabpilī un citviet esot spontāna reakcija. "Tā no likuma viedokļa ir nelietderīga cilvēku enerģijas šķiešana. Tajā pašā laikā cilvēki grib kaut ko darīt, mūs atbalstīt. Mēs neinicējam šādas lietas, un tas noteikti nav vērtējams kā JL spiediens uz Saeimu vai prezidenti. Ja mēs būtu gribējuši to īstenot, tad to būtu bijis iespējams izdarīt daudz masveidīgāk, bet mēs to nedarām un nedarīsim. Mūsu rīcība ir sarunas Saeimā atbilstoši Satversmei," sacīja E. Repše.
Prezidente aicina Emsi veidot jauno valdību
LETA  02/20/04     Pēc divas dienas ilgušām konsultācijām un partijām dotā laika apdomāties Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga piektdien, kā jau prognozēts, aicināja Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) deputātu Induli Emsi uzņemties jaunās valdības veidošanu. 
	Sarunas ar Saeimā pārstāvētajām labējām partijām prezidentei bija vakar. Viņa atzina, ka jau pēc tām bija gatava nosaukt Ministru prezidenta amata kandidāta vārdu, tomēr partijām vēl tika dota diena laika apspriest iespēju strādāt Emša vadībā. 
	Bez Emša kā reālākie valdības veidotāji tika minēti Latvijas Pirmās partijas (LPP) biedrs, bijušais ekonomikas ministrs Juris Lujāns un Tautas partijas (TP) priekšsēdētājs Atis Slakteris. Tomēr tiek norādīts, ka viņu vadībā diezin vai piekristu strādāt partija "Jaunais laiks" (JL). Tikmēr Emsis varētu būt kompromisa kandidāts. 
	Lai gan Emsis vēlas, lai jaunajā valdībā strādā piecas labējās partijas - JL, TP, LPP, ZZS un apvienība "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (TB/LNNK), droši var apgalvot, ka koalīcijā būs ZZS un TP, bet par pārējo partiju līdzdalību valdības veidošanā skaidrības vēl nav. 
	JL sola neatkāpties no prasības, veidot valdību bez LPP, pretējā gadījumā JL paliks opozīcijā. Ja TP piekritīs šādai prasībai, tā savukārt varētu izvirzīt nosacījumu, ka ārpus koalīcijas atstājama JL sabiedrotā TB/LNNK. Valdības modelim, kurā strādātu JL, TP un ZZS, būtu 59 deputātu balsis Saeimā jeb nepieciešamais skaits, lai nodrošinātu stabilu vairākumu. 
	Savukārt, ja partijas noraidīs šo prasību un JL paliks opozīcijā, TB/LNNK, kurai ar LPP ir ideoloģiskas domstarpības, tomēr varētu piekrist līdzdarboties koalīcijā, pamatojot, ka pirms iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) valstī ir nepieciešama rīcībspējīga valdība. Arī Vīķe-Freiberga ir norādījusi uz stabilas valdības nozīmīgo lomu pirms Latvijas pievienošanās ES. 
	Tādejādi vairākuma valdību veidotu ZZS, TP, LPP un TB/LNNK. Šajā gadījumā TB/LNNK, iespējams, prasītu koalīcijas līgumā vai kādā līdzīgā dokumentā noteikt, ka valdībā un Saeimā netiek skatīti nacionālie jautājumi. Kā ziņots, TB/LNNK ir norādījusi, ka tai ar LPP ir ideoloģiskas pretrunas, kas radās pēc tam, kad LLP savās rindās uzņēma piecus "kreisi" noskaņotās Tautas saskaņas partijas deputātus. 
	TB/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats gan norādīja, ka valdību bez JL varbūt arī var apstiprināt, taču tā nebūs ilglaicīga. Viņš izteica šaubas, vai TB/LNNK varētu strādāt valdībā bez JL. Lai gan Grīnblats atbalsta Emša kandidatūru, viņš pieļauj, ka var neizdoties jaunu valdību izveidot pirmajā mēģinājumā. 
	Atbalstu Emsim jau ceturtdien pauda arī LPP līderis Ainars Šlesers. 
	Savukārt JL norāda, ka respektēs prezidentes izvēli un tiksies ar nosaukto premjera amata kandidātu, lai uzzinātu viņa viedokli par JL svarīgu jautājumu risināšanu un valdības veidošanas principiem. Tomēr JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš iepriekš aģentūrai LETA izteica šaubas, vai Emsis varētu izveidot stipru valdību. 
	Emsis uzsvēra, ka tagad partijām vajadzētu apsēsties pie sarunu galda un lemt par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. Kā svarīgāko viņš nosauca nepieciešamību radīt situāciju, ka cilvēki sajūt reālu labumu no ES paplašināšanās. Par būtisku viņš uzskata nepieciešamo uzdevumu veikšanu saistībā ar iestāšanos NATO, kā arī kontrabandas un korupcijas apkarošanu. 
	52 gadus vecais bioloģijas zinātņu doktors Emsis ir pirmais Latvijas Zaļās partijas (LZP) biedrs, kuram Latvijā uzticēts veidot Ministru kabinetu. 
	Politikā Emsis iesaistījās līdz ar valsts neatkarības atjaunošanu. 1990.gadā viņu kā Latvijas Tautas frontes locekli ievēlēja par Augstākās padomes deputātu. Emsis bija viens no LZP dibinātājiem un joprojām ir šīs partijas līdzpriekšsēdētājs. 
	5.Saeimā 1993.gadā Emsis netika ievēlēts, taču tad sākās viņa ilgstošā darbošanās vides ministra amatā. Emsis bijis vides valsts ministrs Valda Birkava (LC), Māra Gaiļa (LC), Andra Šķēles (TP) un Guntara Krasta (TB/LNNK) valdībā, bet premjeram Vilim Krištopanam (LC) viņš bija ārštata padomnieks vides aizsardzības jautājumos. Emsis bija 6.Saeimas deputātu, nākamajā parlamenta sasaukumā viņš neiekļuva, bet 2002.gada rudenī tika ievēlēts 8.Saeimā, kur ir ZZS frakcijas priekšsēdētāja vietnieks, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētājs un Publisko izdevumu un revīzijas komisijas loceklis. 
	Kopš 2001.gada marta līdz ievēlēšanai par 8.Saeimas deputātu Emsis bija Rīgas domes deputāts un darbojās Pilsētas attīstības komitejā. 
	Emsis savulaik bijis Latvijas mazo ostu attīstības programmas izstrādes darba grupas vadītājs un Peldvietu un jahtu ostu atbilstības novērtējuma komisijas priekšsēdētājs. 
	Kopš 1998.gada viņš darbojas Latvijas Riteņbraukšanas federācijā, kur bijis prezidents, bet tagad ir viceprezidents. Viņš darbojas vēl divās nevalstiskajās organizācijās - atklātajā sabiedriskajā bezpeļņas organizācijā "Latvijas zaļā josta" un Turaidas pils atbalsta fondā. 
	Emsis bijis trīs uzņēmējsabiedrību - SIA "Eirokonsultants", SIA "Eiroprojekts" un AS "BAO" - vadītājs. Saskaņā ar pēdējo amatpersonas ienākumu deklarāciju par 2002.gadu Emsim pieder daļas septiņos uzņēmumos - četras SIA "Eiroprojekts" daļas ar nominālvērtību 2000 latu, 12 SIA "Eirokonsultants" daļas ar nominālvērtību 1200 lati, 180 SIA "AG Inter" daļas ar nominālvērtību 1800 lati, 25 SIA "BAS Latgale" daļas ar nominālvērtību 500 lati, 20 SIA "Atkritumu apsaimniekošanas sabiedrība" daļas ar nominālvērtību 2000 latu, viena AS "BAO" akcija ar nominālvērtību 50 lati un 40 AS "Latvijas krājbanka" akcijas ar nominālvērtību 30 lati. 
	Emsis deklarējis arī viņa īpašumā esošu zemi 18,3 hektāru platībā Limbažu rajona Salacgrīvas pilsētas lauku teritorijā un zemi 882 kvadrātmetru platībā un uz tās esošu vienstāva dzīvojamo māju Stendera ielā, Rīga. Emsim pieder arī traktors "T-40AM". 
	Bezskaidrā naudā viņš 2002.gada beigās bija uzkrājis 4000 latu un 800 ASV dolārus "Latvijas Unibankā", 6000 latu - "Latvijas krājbankā" un 15 eiro - "Ālandu bankā". 
	Izglītību Emsis ieguvis Lāņu pamatskolā, Rīgas 1.vidusskolā un Latvijas Valsts universitātē. 
	Viņa pirmā darbavieta 1972.gadā bija LPSR Zinātņu akadēmijas Bioķīmijas preparātu eksperimentālā rūpnīca. Emsis strādājis arī Latvijas mežsaimniecības problēmu zinātniskās pētniecības institūtā par inženieri, zinātniskās ražošanas apvienībā "Silava" par zinātnisko līdzstrādnieku un laboratorijas vadītāju, bijis Latvijas PSR Valsts dabas aizsardzības komitejas priekšsēdētāja vietnieks un Latvijas Republikas Vides aizsardzības komitejas priekšsēdētājs. 
	1996.gadā Emsis saņēma III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, kā arī starptautiskais fonds "Par Baltijas jūras nākotni" viņam par ieguldījumu Baltijas jūras aizsardzībā piešķīra prēmiju 50 000 somu marku apmērā. 
	Emsis ir precējies, viņam ir meita. 
	Kā ziņots, par valdības atkāpšanos premjers Einars Repše (JL) paziņoja 5.februārī. Viņš vairs neredzēja iespēju turpināt darbu, jo Saeimā pēc LPP izstāšanās no koalīcijas valdībai bija mazākuma atbalsts. LPP aiziešanu no valdības veicināja Repše pats, no amata atlaižot LPP biedru, vicepremjeru Šleseru. 
Emsis Repšem gatavs uzticēt 
aizsardzības ministra portfeli 
TVNET/BNS/LETA  02/20/04     Prezidentes nominētais premjera amata kandidāts Indulis Emsis (Zaļo un zemnieku savienība) vēlas veidot plašu labēju koalīciju un cer, ka lielākā Saeimas frakcija "Jaunais laiks" valdības veidošanā piedalīsies. Lai gan Emsis atzina, ka daudz ko jaunās valdības vadīšanā darītu citādi nekā demisionējušais premjers Einars Repše, viņš atzina, ka Repši labprāt redzētu viņa vadītās valdības sastāvā. "Varētu teikt, ka manis veidotās valdības moto ir - apvienoties ilgtspējīgai attīstībai," žurnālistiem piektdien sacīja Emsis. Emsis pieļāva, ka Repšem varētu uzticēt aizsardzības ministra portfeli. 
	Emsis norādīja, ka Repše ir spilgta personība, "kuru vērts godāt par ārkārtīgi stingro raksturu". Viņš gan teica, ka valdības vadītāja amatā rīkotos citādi nekā to darījis Repše. "Pirmkārt, uzskatu, ka svarīgākais ir komandas darbs. Pats savu personību gribētu nostādīt malā, neceļot to pāri ministriem vai koalīcijas partneriem," sacīja Emsis. 
	Viņš uzsvēra, ka nekādā gadījumā valdības vadītāja amatā necenstos izmantot ultimātu taktiku. "Tāda taktika ir laba kaujas laukā, bet ne politikā," klāstīja Emsis. Nominētais premjera amata kandidāts pieļauj iespēju, ka vairākuma atbalstu viņa izveidotā valdība varētu arī negūt, taču uzsvēra, ka no savas puses darīs visu, lai stabilu valdību izdotos izveidot. 
	Komentējot iespējamību, ka viņš varētu vadīt mazākuma valdību, Emsis teica: "Mazākuma valdība ir slikta valdība, jo valsts politika ir atkarīga nevis no valdības veidotājiem, bet citiem politiskiem spēkiem. Latvijā mazākuma valdības nav parādījušas dzīvotspējas pazīmes." 
	Viņš tomēr neizslēdz iespēju, ka viņam valdības veidošanas darbs uzticēts "kā pilotprojekts", lai saprastu, kuri spēki spēj vienoties jaunās valdības veidošanai. "Es mīlu pilotprojektus," smaidot sacīja Emsis. Viņš atzina, ka "braukt pa iebrauktām sliedēm, protams, ir vienkāršāk", taču uzsvēra, ka pat šādā gadījumā ir gandarīts par viņam doto iespēju parādīt savas spējas. 
	Lai gan Emsis teica, ka valdības veidošanas sarunu sākumposmā nevēlas runāt par personālijām, viņš tomēr pieļāva iespēju, ka Zaļo un zemnieku savienībai varētu būtiski mainīties pārstāvniecība valdībā un Saeimas vadošajos amatos. 
	Emsis sacīja, ka tikai brīdī, kad tiks apstiprināta viņa vadītā valdība, varētu aktualizēties jautājums par Saeimas priekšsēdētāja amatu, kurā šobrīd arī ir ZZS pārstāve - līdere Ingrīda Ūdre. Emsis arī neizslēdza iespēju, ka viņa veidotajā valdībā, kas sastāvētu no plašas labējas koalīcijas, varētu paplašināties arī valdības sastāvs. "To nevar izslēgt, protams, ar saprātu" atzina Emsis. Viņš pieļāva, ka jaunajā valdībā varētu saglabāties Ministru prezidenta biedra amats, "varbūt gan viens, gan divi biedri, taču es personīgi uzskatu, ka šis amats, kāds bija līdz šim, nav funkcionāls". 
	Viņš arī piesardzīgi komentēja iespējamību, ka kāda no labējām partijām varētu neveidot valdību. Emsis uzsvēra, ka šobrīd "durvis ir atvērtas visiem". Emsis aicināja partiju "Jaunais laiks" tikties ar Latvijas Pirmo partiju un izrunāt radušos konfliktu. Viņš atzina, ka publiski izskanējušie partiju nesaskaņu argumenti viņam liek domāt, ka "viss nebūt vēl nav pateikts". 
	Par iespējamību, ka JL prasības vārdā Emša veidotā valdība varētu attiekties no sadarbības ar LPP, Emsis sacīja, ka "visādi risinājumi ir iespējami", taču uzsvēra, ka visiem argumentiem ir jābūt motivētiem. Viņš solīja, ka viņa vadītajā valdībā MK sēdes būtu atklātas. Emsis norādīja, ka, vadot Saeimas tautsaimniecības komisiju, sēdes vienmēr bijušas atklātas žurnālistiem, "žurnālisti man nekad nav traucējuši". 
	Viņš uzsvēra, ka šobrīd sabiedrība ir sašķelta gan nacionāli, gan politiski un viņa galvenais mērķis ir sabiedrību atkal apvienot. 
	Emsis ar "Jauno laiku" un apvienību "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK plāno tikties pirmdien. 
	Savukārt Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), Tautas partija (TP) un Latvijas Pirmā partija (LPP) šodien īsi pēc Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas paziņojuma, ka premjera amatam tiek izvirzīts ZZS Saeimas deputāts Indulis Emsis, vienojušās par kopēju sadarbību jaunās valdības veidošanā. 
	TP priekšsēdētājs Atis Slakteris žurnālistiem sacīja, ka visām centriski labējām partijām nākamnedēļ būtu jāsēžas pie sarunu galda, lai pārrunātu jaunās valdības veidošanu. 
	Slakteris norādīja, ka ir izskanējusi "apšaubāma informācija" par politiskajiem spēkiem, kas veido jauno valdību. Viņš aicināja iedzīvotājus uz šādu informāciju raudzīties kritiski, bet tiem, kas šādas ziņas izplata, to vairs nedarīt. 
	"Maskas ir kritušas, "gaišie spēki" ir izrādījušies par "melnajiem bruņiniekiem," sacīja TP vadītājs. 
	Arī LPP valdes priekšsēdētājs Ainars Šlesers uzsvēra, ka Latvijā pēc iespējas ātrāk ir nepieciešams izveidot stabilu valdību. Jo ātrāk tas notiks, jo ātrāk "mēs dzīvosim mierā un saticībā", uzskata Šlesers. 
	Viņš sacīja, ka "Jaunajam laikam" (JL) būtu jāaizmirst vecie apvainojumi un jāpārrunā ar LPP sadarbības iespējas jaunajā valdībā. Šlesers piebilda, ka LPP joprojām ir centriski labēja partija un nekas tās nostādnēs nav mainījies. 
	Politiķis apgalvoja, ka JL un apvienībā "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) ir daudzi cilvēki, kuri vēlētos strādāt pozīcijā. LPP esot gatava runāt gan ar JL, gan ar TB/LNNK, jo uzskata, ka nav nekādu šķēršļu kopējai sadarbībai.  
KNAB zvanus deputātiem 
saista ar valdības veidošanu
NRA  02/21/04    Aizvien vairāk Saeimas politiķu informē par Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) pārstāvju zvaniem deputātiem ar aicinājumu sniegt paskaidrojumus par to finanšu darījumiem, ņemtajiem kredītiem. KNAB savas aktivitātes skaidro ar amatpersonu 2002. gada ienākumu deklarāciju plānveida padziļināto pārbaudi, kuras gaitā paskaidrot atsevišķus jautājumus aicināta 41 augsta līmeņa valsts amatpersona. Kā skaidroja KNAB sabiedrisko attiecību speciālists Andris Vitenburgs, 27 amatpersonām uzaicinājumi nosūtīti pa pastu, bet 14 cilvēkiem zvanīts pa tālruni, kas nav aizliegta metode, lai ar cilvēku norunātu tikšanās laiku. 
	Neatkarīgā jau informēja, ka no KNAB zvanīts Tautas partijas (TP) deputātiem Marekam Segliņam, Atim Slakterim, Gundaram Bērziņam, Aigaram Kalvītim. Pēc A. Slaktera teiktā, zvanītāji aicinājuši "aprunāties par to, vai ierosināt vai neierosināt krimināllietu", kas saistīta ar kādas privātpersonas iesniegumu par viņa ņemtajiem kredītiem Lauku attīstības fondā. Līdzīgs iemesls bijis arī KNAB interesei par G. Bērziņu. A. Slakteris uzsvēra, ka šī lieta jau reiz pārbaudīta un nekādi pārkāpumi nav konstatēti. A. Kalvītim esot zvanīts, "lai dabūtu rokā G. Bērziņu un A. Slakteri". 
	M. Segliņš apgalvoja, ka neatbilst patiesībai KNAB teiktais, ka viņam zvanīts neesot. KNAB pārstāvis interesējies arī par viņa kredītiem, kas, pēc M. Segliņa teiktā, esot ņemti par daudz augstākiem procentiem, nekā E. Repšem izsniegtie kredīti. 
	Vakar par līdzīgu zvanu Neatkarīgo informēja arī Juris Dalbiņš (TP), kuram arī jautāts par 1999. gada vidū ņemtu divarpus tūkstošu latu kredītu Hipotēku un zemes bankā, kas viss vēl neesot atmaksāts. 
	Aleksandrs Kiršteins savukārt stāstīja, ka saņēmis solīdu rakstisku ielūgumu ierasties KNAB, līdzi ņemot pasi. 
	TP deputāti uzskata, ka KNAB pēkšņie, kampaņveida zvani saistīti ar valdības veidošanu, lai izdarītu spiedienu uz partiju pēc tam, kad tā pieņēma lēmumu par līdzšinējā valdības vadītāja Einara Repšes nepiemērotību turpmāk vadīt valdību. 
	Zvanu ar aicinājumu paskaidrot ar 2002. gada amatpersonas deklarāciju saistītus jautājumus saņēmis arī Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis, kuram arī uzrādītas kredītsaistības, kā arī ZZS deputāts Pēteris Kalniņš un ZZS ministri Dagnija Staķe, Mārtiņš Roze, Raimonds Vējonis. Rakstisku uzaicinājumu savukārt saņēmis ZZS deputāts Jānis Strazdiņš. Arī valdības veidošanai nominētais Indulis Emsis (ZZS) bilda, ka visu saukšana pratināt vienā laikā, turklāt par 2002. gada deklarācijām, kad tūlīt jau jāiesniedz un KNAB būs jāsāk pārbaudīt 2003. gada deklarācijas, viņam šķiet aizdomīga un "izskatās diezgan demonstratīvi", bet, pēc ZZS vadītāja Augusta Brigmaņa domām, "te spīd KNAB vēlme kaut ko atrast par katru cenu, pat tur, kur nav ko atrast". 
	LPP līderis Ainārs Šlesers žurnālistiem bilda, ka viņa partijas kolēģus "KNAB vēl nav uzrunājis, jo TP bija tā, kas pirms pāris dienām noraidīja E. Repši kā ministru prezidentu, bet LPP droši vien nav tā, ko KNAB vēlas pārbaudīt īpaši". 
	A. Vitenburgs uzsvēra, ka KNAB uzmanības lokā nonākuši ne tikai TP, bet gandrīz visu Saeimas partiju biedri. 
	A. Slakteris arī bilda, ka izskanējusi "apšaubāma informācija par politiskajiem spēkiem, kas veido jauno valdību". Viņš aicināja iedzīvotājus kritiski raudzīties uz, iespējams, gaidāmajiem kompromatiem, bet to izplatītājiem - to vairs nedarīt. Izmantojot E. Repšes lietotās frāzes, viņš bilda, ka "maskas ir kritušas, un gaišie spēki ir izrādījušies par melnajiem bruņiniekiem". 
	Neoficiāli tiek runāts, ka kompromats esot sagatavots par I. Emsi. Viņš bilda, ka par to neuztraucoties, jo viņam svarīgāk tagad darīt visu, lai konsolidētu politisko spēkus. Arī KNAB neatkarība būs viens no pirmajiem I. Emša iespējamās valdības darbiem līdzās korupcijas un kontrabandas apkarošanai, bet KNAB darbība esot "jāievada sistēmiskā gultnē un jāpadara KNAB vadība neatkarīga arī no ministru prezidenta, piešķirot iestādei patiesu neatkarību, lai nevienam nerastos vēlme izmantot KNAB kā instrumentu politisko rēķinu kārtošanā".
Lembergs piedāvā izeju
Latvijas avīze  02/22/04     Divos krievvalodīgajos laikrakstos - "Čas" un "Telegraf" - vienlaicīgi parādījušās pamanāmi pasniegtas intervijas ar Ventspils mēru Aivaru Lembergu. Abos laikrakstos ar A. Lembergu runāts par notiekošo ap valdības veidošanu un abos laikrakstos viņš apstiprinājis savu gatavību kļūt par premjeru. 
	Laikraksts "Čas" tieši tā arī Ventspils mēram pajautājis: "Ja jums šobrīd piedāvātu izveidot Ministru kabinetu, ko jūs atbildētu?" 
	A. Lembergs: - Ja izveidosies bezizejas situācija un prezidentes nosauktais kandidāts neiegūs Saeimas vairākuma atbalstu, tad būs par ko padomāt. Laikā, kopš vadu pašvaldību, nomainījušās 11 valdības. Mēs strādājām. Un visu šo laiku es pat neskatījos tajā virzienā, pat galvu nepagriezu. Bet šobrīd situācija ir pavisam cita. Mēs iestājamies ES kā pati nabadzīgākā valsts. Mums ir unikāla iespēja izdarīt gigantisku izrāvienu, izmantojot Eiropas fondus un mums atvērtās vēsturiskās iespējas. Palaist to garām nozīmē bezcerīgi atpalikt attīstībā. (..) Protams, labi, kad aiz premjera stāv deputātu balsis, bet, kā parādīja pēdējo dienu notikumi, Saeima nevar nonākt pie vienota lēmuma, bet starp deputātiem nav viennozīmīga un autoritatīva līdera. Tā ka, iespējams, cilvēks no malas - tā ir izeja no bezizejas. 
	"Telegraf" apjomīgās intervijas ievadā ar A. Lembergu, norāda - "Ventspils mērs gatavs iznākt no aizkulisēm lielajā politikā". Publicējam sarunas fragmentus. 
	- Kāds jaunās valdības veidošanas scenārijs, jūsuprāt, šobrīd ir visticamākais? 
	A. Lembergs: - Es domāju, ka šeit redzama pietiekami skaidra aina. "Jaunais laiks" balstās uz savu vadoni. Valsts prezidente pateikusi, ka jau devusi Repšem iespēju strādāt 15 mēnešus, un skaidri paudusi, ka otru reizi viņa šo kandidatūru nenosauks. "Jaunais laiks" paziņoja, ka nevienu citu neizvirzīs. Tātad droši vien viņi atkrīt kā potenciālie valdības veidotāji. Tālāk. Tautas partija - otra lielākā frakcija, bet atrodas pastāvīgā konfrontācijā ar "Jauno laiku"- arī neder kā spēks, kas varētu visus apvienot. Latvijas Pirmajai partijai arī grūti spēlēt šo lomu. (..) 
	Tātad izvēles loks atliek pavisam neliels. Iznāk, ka divi paši mazākie dalībnieki kļūst par konsolidējošo spēku. Bet kurai no tām var tikt atdota priekšroka - tas jau atkarīgs no mūsu valsts prezidentes. (..) 
	Tad, lūk, no šīm piecām partijām četras ir ieinteresētas izveidot jaunu valdību. Bet viena partija uzskata - un Repšes kungs to publiski paziņojis - ka viņu galvenais mērķis ir atlaist Saeimu. Un tieši pēc šīs pazīmes šobrīd ir sadalītas šīs piecas partijas. Tās ir interešu atšķirības. Proti, "Jaunajam laikam" uzdevums ir maksimāli bloķēt jaunas valdības izveidošanu. Bet pārējām četrām partijām - maksimāli strādāt pie tā, lai šāda valdības koalīcija tiktu izveidota. (..) 
	- Vai jūs nemulsina, ka tāda "četru koalīcija" lielu ietekmi iegūtu jūsu senie oponenti Andris Šķēle un Ainars Šlesers? 
	- Šķēles kungs šobrīd ir Tautas partijas ierindas biedrs. Protams, viņam ir ietekme šajā politiskajā organizācijā. Bet viņa darbību kā politiķim, kā valsts darbiniekam šobrīd nevar noteikt. Un ja man jautā, kāpēc es nekritizēju Šķēli, tad es atbildu: par ko man viņu kritizēt? Viņš taču nav premjers, nav arī ministrs un pat ne deputāts. 
	Kas attiecas uz Šlesera kungu, tad atšķirībā no Šķēles viņš ir aktīvs politiķis. Vai viņš būs valdībā vai ne - tas ir jautājums jaunajai koalīcijai, jaunajam premjeram, kurš tiks nominēts šim amatam. Un, protams, mana pozīcija vienmēr bijusi, ir un būs: ja es redzēšu, ka viena vai otra politiķa darbība būs vērsta uz personīgajām interesēm, nevis valstiskām, tad es viņu aktīvi kritizēšu. Vienalga, kas viņš būtu. (..) 
	- Bet tautpartijiešus jūs šobrīd iedomājaties baltus un pūkainus? 
	- Kad Šķēle bija šās partijas vadītājs, tad varēja teikt, ka Tautas partija - tas ir Šķēle. Bet šobrīd tā teikt nebūtu visai korekti. Domāju, Tautas parija šobrīd ir pati organizētākā. Un, strādājot opozīcijā, to apliecināja. Pēc partijas "Latvijas ceļš" aiziešanas no politiskās arēnas tautpartijieši ir paši pieredzējušākie un paši labākie spēlētāji, jo īpaši politisko intrigu sfērā. 
	- Un šajā spēlē viņi nepalaidīs garām savas iespējas? 
	- Saprotiet, tas ir raksturīgi politiķiem, tas ir normāli. Tā arī ir politikas būtība: intriga, kompromiss un mānīšana vienmēr iet roku rokā. (..) 
	- Tā sauktā "Kālija parka" lietas pārbaude, kuras dēļ par jums izrāda interesi prokuratūra, ilgst jau ne pirmo gadu un aktivizējas ar katru valdības maiņu. Ar ko jūs to izskaidrotu? 
	- Šoreiz kārtējo reizi tiek pārbaudīti kārtējie paziņojumi. Tieši tas pats bija 1999. un 2000. gadā un tagad. Pēc satura viens un tas pats. Tā ir skaidri politiska lieta. Pasūtītāji man ir zināmi. Pirmais no tiem bija Ainars Šlesers. Bet tagad "Jaunā laika" Saeimas frakcijas vadītāja vietnieks Artis Kampars televīzijas raidījumā atzinies, ka tas bijis viņu pasūtījums, tātad politisks pasūtījums. Viņš pat teica, ka lēmums, kuru pieņem KNAB, prokuratūra un tiesa, atkarīgs no tā, kāda būs valdība. Tā skaidri arī pateica. (..) 
	- Kur slēpjas šo "pasūtītāju" interese? 
	- Šeit var būt gan politiskas, gan ekonomiskas intereses. Viņi saredz manī potenciālo premjera kandidātu. Kas teica, ka es nevaru ieiet Latvijas politikā - vai nu kādas pastāvošās partijas sastāvā, vai ar kādu kopā izveidot jaunu partiju. 
	- Prezidentes? 
	- Varbūt prezidentes vai tuvu tai. Tā kā viņi to saprot. Cilvēki, kuri var parādīt reālus sava darba augļus, Latvijā nemaz nav tik daudz. Vairums tikai apsola "zelta kalnus un upes, vīna pilnas". Bet es varu pateikt: "Atbrauciet uz Ventspili un paskatieties." Lūk, tā ir mana priekšrocība pār viņiem. 
	- Ilgi gan jūs krājāt savas priekšrocības! 
	- Taisnība. Auglim jānobriest! 
Emsi kā premjeru vēlas 
redzēt 0,3% iedzīvotāju, Repši - 24%  
LETA  02/23/04     Tikai 0,3% Latvijas iedzīvotāju vēlētos Ministru prezidenta amatā redzēt Valsts prezidentes Vaira Vīķes -Freiberga nominēto Zaļās partijas pārstāvi Induli Emsi, liecina socioloģisko pētījumu aģentūras "Latvijas fakti" šonedēļ veiktā aptauja.
	Kā liecina aptaujas dati, 24% aptaujāto premjera amatā joprojām vēlas redzēt partijas "Jaunais laiks" (JL) līderi un līdzšinējo premjeru Einaru Repši. Pārēji kandidāti saņēmuši krietni mazāku iedzīvotāju atbalstu.
	Tā 6% respondentu sacījuši, ka premjera krēslā labprāt redzētu Tautas saskaņas partijas līderi Jāni Jurkānu, 5,7% par premjeru vēlētos apvienības "Tēvzemei un Brīvībai "/LNNK pārstāvi Guntaru Krastu, 4,4% - Latvijas Pirmās partijas pārstāvi Aināru Šleseru.
	3,4% respondentu par vēlamāko premjeru nosaukuši JL Saeimas frakcijas vadītāju Krišjāni Kariņu, 3,1% - Ventspils mēru Aivaru Lembergu, 2,5% - ekspremjeru un Tautas partijas biedru Andri Šķēli. Tikpat lielu atbalstu kā Šķēle saņēmis arī Latvijas Sociālistiskās partijas līderis Alfrēds Rubiks.
	Daļa Latvijas iedzīvotāju jeb 1,9% domā, ka premjers varētu būt Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs, tikpat daudz aptaujāto domā, ka premjers varētu būt līdzšinējais iekšlietu ministrs Māris Gulbis vai ekspremjers, savienības "Latvijas ceļš" pārstāvis Andris Bērziņš. Savukārt 1,4% respondentu domā, ka premjeram vajadzētu būt Tautas partijas priekšsēdētājam Atim Slakterim.
	Kā liecina aptaujas dati, 1% respodentu sacījuši, ka viņiem nav konkrētas kandidatūras premjera amatam, 12,1% aptaujāto nosaukuši vēl kādu citu kandidātu, 28,1% nav varējuši paust konkrētu atbildi uz šo jautājumu.
	"Latvijas fakti" šo aptauju veikuši laikā no 14. līdz 19.februārim. 

Jaunais laiks atsaka Emsim 
Diena  02/24/04    Indulis Emsis (ZZS) saņēma atteikumu, par spīti tam, ka Jauno laiku nosauca “par galveno un nozīmīgāko koalīcijas partneri, jo tas ir jauns politiskais spēks, kam ir tautas uzticība un lielākā Saeimas frakcija, ar kuru jau mums ir sadarbības pieredze”.
	Līdz ar iepriekš jau prognozēto Jaunā laika lēmumu nepiedalīties Induļa Emša (ZZS) valdības veidošanā JL frakcijas priekšsēdis Krišjānis Kariņš pirmdien negaidīti paziņoja, ka JL paralēli veidos citu valdību un par savu premjera kandidātu joprojām uzskata demisionējušo valdības vadītāju Einaru Repši. I.Emsim, kuram JL pārmeta svārstīgumu kā galveno iemeslu nespējai sadarboties, pirmdien vēl nebija vairākuma. Arī Tēvzemei un brīvībai/LNNK Latvijas Pirmās partijas kreiso deputātu papildinājuma dēļ pagaidām neredz iespēju piedalīties šādā koalīcijā, jo bez JL tajā palielinātos LPP ietekme. Ja tēvzemieši savu nostāju nemaina, valdību nevarēs izveidot, uzskata I.Emsis, neredzot iespēju aicināt koalīcijā Tautas saskaņas partiju.
	"Jaunā laika lēmums ir ļoti kritisks valstij. Partija nespēj novērtēt, kas notiek Latvijā, ka ir mēģinājumi veidot nacionālo krīzi, un tas izskatās pēc darbības, kas tiek inspirēta no ārpuses. Te ir jautājums, kas un kāpēc to atbalsta," presei sacīja I.Emsis. Stāstot, ka uzsvēris - JL būtu galvenais politiskais spēks valdībā, I.Emsis noraidīja JL pārmetumus par svārstīgumu. Premjera kandidāts uzskata, ka vairāk nekā stundu garajā eksāmenā, kurā viņam bijis tikai jāatbild uz jautājumiem, bet nenotika cerētā saruna, viņš ir bijis konkrēts. 
	K.Kariņš presei sacīja: "Indulis Emsis ir labs cilvēks un spējīgs politiķis, bet viņš nebūtu dzinulis valdībai, jo sniedza svārstīgas atbildes. Piemēram, runājot par Izglītības likuma atvēršanu, Emša kungs sacīja, ka nekad nevajag teikt nekad." I.Emsis arī neesot skaidri izteicies par pieļaujamo budžeta deficītu un vēl dažiem jautājumiem, kā arī neesot bijis gatavs atteikties no sadarbības ar LPP. Vēlāk Dienai I.Emsis apliecināja, ka izglītības reforma, viņaprāt, nav jāatceļ, bet gan jādomā, kā mazināt radušos spriedzi. Viņš arī sola budžeta deficītu stingri ierobežot iespēju robežās, to nepalielinot vairāk par 2%.
	Pirmdien notika arī JL vadītāja E.Repšes un TP līdera Ata Slaktera tikšanās, taču TP vadītājs aicināja nesaistīt šo notikumu ar JL lēmumu, jo TP darīšot visu, lai izveidotu I.Emša valdību. TP tāpat kā TB/LNNK vēlēsies tikties ar JL, aicinot apzināties valsts intereses pirms uzņemšanas Eiropas Savienībā. Ar E.Repši esot vienošanās neinformēt presi par tikšanās laikā runāto, norādīja A.Slakteris. Citi TP politiķi teica, ka TP vēlas veidot noturīgu sadarbību ar JL, jo stabila valdība ir iespējama tikai tad, ja tajā abas partijas strādā kopā - tām Saeimā ir 47 mandāti. "Attiecības ar Jauno laiku mums ir svarīgas, taču vispirms šai partijai būs jāapliecina, ka tai var uzticēties, ka tā spēj nākt arī ar pozitīvo piedāvājumu, ne tikai būt vienmēr pret, citus noliedzot un apsaukājot," presei sacīja TP deputāts Gundars Bērziņš.
	TP pārstāvji tāpat kā ZZS bija pārsteigti par JL paziņojumu paralēli sākt citas valdības veidošanu, kas nozīmē neuzticēšanos Valsts prezidentes izvēlei. Abu partiju politiķi uzskata, ka var runāt tikai par prezidentes aicinātā kandidāta valdības veidošanu. Vaira Vīķe-Freiberga joprojām uzskata, ka viņas nominētajam premjera kandidātam I.Emsim ir iespēja izveidot valdību, ziņo LETA. Prezidentes preses sekretāre Aiva Rozenberga ir norādījusi, ka "Latvijas interesēs ir plaša koalīcija, ko veidotu piecas labēji centriskas partijas un kurā tās savstarpēji sadarbotos un uzmanītu cita citu". Šim viedoklim piekrīt visi labējie politiskie spēki, izņemot JL.
	JL deputāti jau vairākas dienas izvairās izteikt savas personiskās domas, kas liek domāt, ka ir bailes paust no E.Repšes vai viņa palīga Dana Titava atšķirīgu viedokli. Taču neoficiālās sarunas liecina, ka JL cer kopā ar TP un TB/LNNK vienoties par citas valdības izveidošanu. Uz atgādināto, ka prezidente ir noraidījusi iespēju uzticēt E.Repšem vēlreiz valdības veidošanu, kāds JL deputāts pieļāva - "ja I.Emša valdība netiks apstiprināta, mēs spēsim pieņemt atbildīgu lēmumu". No teiktā varēja noprast, ka tādā gadījumā JL vadītājs varbūt arī piekristu nosaukt savā vietā citu premjera kandidātu. Taču pārējo partiju politiķi to uztver neticīgi, joprojām uzskatot, ka JL mērķis ir panākt ārkārtas vēlēšanas. Tēvzemiešu frakcijas vadītājs Māris Grīnblats nekonkrēti presei atbildēja uz vaicāto, vai šo apstākli partija izvērtē un vai citu valdību būs vieglāk izveidot, ja JL turpinās uzstāt uz E.Repši kā premjeru. Viņš tikai atgādināja, ka viena neapstiprināta valdība vēl nevar būt par iemeslu jaunām vēlēšanām. 
	ZZS jau ir sākusi gatavot valdības deklarāciju. Latvijas un ES līgumnosacījumu izpildīšana, ES finansējuma sekmīga apgūšana, cīņa ar kontrabandu un korupciju, kā arī izglītības reforma un budžeta deficīta stingra ierobežošana būšot galvenās prioritātes potenciālajā valdībā. Tāpat I.Emsis gatavojas likvidēt premjera pārraudzību pār KNAB, kā arī aicināt beidzot apstiprināt tā vadītāju. I.Emsim neesot pretenziju pret pašreizējo KNAB priekšnieka vietas izpildītāju Jutu Strīķi, tādēļ, ja vien partneri tam piekritīs, I.Emsis esot ar mieru Saeimai atkal piedāvāt balsot par viņu. Savukārt par Latvijas dalību Irākas atjaunošanā, kas bija vēl viens JL pārmetums, viņš personīgi domā, ka Latvijas karavīriem pēc tam, kad nav pierādītas aizdomas, kuru dēļ karu uzsāka, vairs nevajadzētu tur riskēt ar savām dzīvībām. Taču tā nebūšot valdības oficiālā nostāja
 
Repše: neizlēmīgas Saeimas frakcijas 
pārstāvja veidotai valdībai nav perspektīvu 
LETA    02/24/04     Demisionējušais Ministru prezidents Einars Repše partijas "Jaunais laiks" (JL) atteikšanos strādāt Induļa Emša veidotā valdībā vērtē kā loģisku, jo valdībai, kuru vadītu viena no "neizlēmīgākajām Saeimas frakcijām", neesot perspektīvu.
	Intervijā "Radio SWH" Repše atzina, ka JL atteikums strādāt Emša veidotā valdībā sakrīt arī ar viņa viedokli, tomēr viņš uzsvēra, ka pie šā lēmuma partija esot nonākusi bez viņa iesaistes. Viņaprāt, JL solis ir loģisks, jo ir grūti "saskatīt perspektīvas valdībā, ko vada viena no neizlēmīgākajām frakcijām mūsu bijušajā koalīcijā, kura, pat ja visa strādā vienoti, kontrolē tikai 12 deputātus". 
	Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) frakcija, pēc Repšes vārdiem, ir viena no mazākajām frakcijām jebkurā iespējamā koalīcijā, turklāt tā nebūt neesot vienota sava Ministru prezidenta kandidāta aizstāvībā. 
	"Emsis, lai arī cik simpātisks zaļo partijas pārstāvis viņš būtu, daudzos jautājumos nespēj dot skaidras un noteiktas atbildes," sacīja Repše, piebilstot, ka ir vēl daudz citu iemeslu, kāpēc JL nespēj atbalstīt "valdību, par kuras darbību neesam pārliecināti un par kuru atbildību nevaram uzņemties". 
	Komentējot Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas lēmumu nominēt Emsi premjera amatam, Repše norādīja, ka prezidente acīmredzot pēc labākās sirdsapziņas cenšas pildīt Satversmes uzlikto pienākumu un mēģina atrast iespējami labāko valdības modeli. 
	"Iespējams mūsu politiskie uzskati nesakrīt par to, kas šobrīd ir prioritāte un kā valdība būtu veidojama," sacīja Repše. 
	Pēc viņa teiktā, Latvijai esot daudz darāmā, īpaši jomās, kas saistītas ar tautas labklājības nodrošināšanu, demogrāfiskās situācijas risināšanu un likumības nodrošināšanu. 
	"Tieši tas, ka mums ir daudz darāmā, ir par pamatu tam, lai mēs veidotu stipras un stabilas valdības, turpretim nelielas Saeimas frakcijas izveidota ļoti liela dažādu spēku koalīcija ir recepte vājai, lemt nespējīgai valdībai," sacīja premjers. 
	Viņš arī pauda gandarījumu par "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK "uzticību JL nostādnēm". "Tēvzemieši" gan lemjot paši, tomēr līdz šim parādījuši "apbrīnojamu konstruktivitāti un vienotību ar JL programmatiskos un politiskos uzstādījumos". 
	"Ar katru dienu mēs viņus vērtējam augstāk un jūtamies kā nopietni sabiedrotie," norādīja Repše, vienlaikus piebilstot, ka "šādas lietas, protams, nevar būt mūžīgas, un vienu brīdi varam sagaidīt citus lēmumus". 
	Tomēr, pateicoties "tēvzemiešu" šā brīža nostājai, JL ir gatavs viņus "nenodot ne pie kādiem apstākļiem". Repše arī cer, ka TB/LNNK uzturēs šo nostāju, jo pretējā gadījumā izveidotos jauna situācija, kas būtu vienlīdz neizdevīga abām partijām. 
Komisija pagaidām Repši neiztaujās 
Diena  02/25/04    Saņēmusi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) sniegtās ziņas par demisionējušā premjera Einara Repšes (JL) darījumiem ar nekustamo īpašumu, īpaši izveidotā parlamentārās izmeklēšanas komisija uz laiku atteikusies no domas uzklausīt pašu valdības vadītāju. Tas būšot nepieciešams, kad deputāti būs izvērtējuši no premjeram padotā KNAB saņemto informāciju.
	KNAB nodevis komisijai ziņas par E.Repšem piederošajiem nekustamajiem īpašumiem, kas zemesgrāmatā nostiprināti uz viņa vārda, kā arī šo īpašumu pirkuma līgumus un informāciju par banku izsniegtajiem kredītiem, ķīlas līgumiem un premjera izsniegtajiem pilnvarojumiem, otrdien pavēstīja komisijas priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons (LPP). "Šis tiešām ir nopietns pagrieziens, lai varētu sākt strādāt," otrdien pēc sēdes žurnālistiem sacīja priekšsēdētāja vietniece Vineta Muižniece (TP). Līdz šim komisija bija mēģinājusi iztaujāt pašu premjeru, taču viņš atteicies sniegt ziņas par saviem darījumiem - tie esot daļa no viņa privātās dzīves.
	KNAB preses pārstāvis Andris Vitenburgs Dienai pastāstīja, ka birojs joprojām turpina premjera darījumu pārbaudi, bet pagaidām esot pāragri spriest, kad būtu iespējams to pabeigt. Pārbaudes laikā iegūtās ziņas nosūtītas arī Saeimas izmeklēšanas komisijai. Tā nesteigsies informāciju sniegt arī žurnālistiem, jo KNAB pagaidu vadītāja Juta Strīķe vēstulē deputātiem norādījusi, ka vismaz daļa ziņu uzskatāma par ierobežotas pieejamības informāciju.
	Parlamentārās izmeklēšanas komisija tika izveidota pēc tam, kad publiski izskanēja aizdomas par banku īpašo labvēlību pret premjeru, dodot viņam izdevīgus kredītprocentus nekustamo īpašumu iegādei.
Repšes reitings kļūst negatīvs
NRA  02/25/04    Pretēji iedzīvotāju konsolidācijai atbalstā Jaunā laika līderim premjeram Einaram Repšem pēc 20. septembra, kad trīs koalīcijas partneri prasīja nomainīt viņu premjera amatā, tagad uz E. Repšes demisiju iedzīvotāji reaģējuši daudz kritiskāk. Latvijas faktu no 13. līdz 19. februārim veiktā iedzīvotāju aptauja liecina, ka E. Repšes reitings nokrities no 13,7 procenta punktiem līdz mīnus diviem punktiem. 
	E. Repšes popularitāte pastāvīgi bijusi svārstīga, jutīgi reaģējot uz valdības lēmumiem, veikumu, kļūdām, viņa neveikliem izteikumiem. Lielāko pēkšņo kritumu viņa reitings piedzīvoja līdz ar aizvien jaunu faktu nākšanu klajā par toreizējā veselības ministra Āra Audera ņemtajiem dubultmaksājumiem no pacientiem. Līdz ar Ā. Audera reitingu E. Repšes reitings pagājušā gada sākumā nokritās uzreiz par 41,3 punktiem - līdz mīnus 2,9. Svaigā atmiņā cilvēkiem vēl bija arī pēkšņā ministru algu trīskāršošana. 
	Latvijas faktu direktors Aigars Freimanis salīdzina, ka atšķirībā no 20. septembra, kad tika prasīta E. Repšes demisija, tagad E. Repše atkāpies pats, turklāt darot to arī saistībā ar Izglītības likuma grozījumu pieņemšanu un pretenzijām pret pedagogu algu paaugstināšanu. "Pieļauju, ka daļa sabiedrības to uztvēra citādāk, nekā E. Repše bija domājis, un kritisko attieksmi vairoja arī virkne viņa izteikumu vēlāk, kritizējot gan Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, gan rosinot Satversmes izmaiņas un ārkārtas vēlēšanas, gan pastāvīgi stādot sevi kā vienīgo iespējamo nākamo ministru prezidenta amata kandidātu," sprieda A. Freimanis. Viņš pieļauj, ka ietekmi atstājuši arī E. Repšes darījumi ar nekustamajiem īpašumiem, izraisot vilšanos cilvēkos, kuri E. Repši vēl varbūt uzskatīja par kristāltīru cilvēku.
Prodi pārsteidz Kalnieti, 
liekot strādāt ar laukiem 
Diena  02/19/04     "Pārsteigums, taču ne nepatīkams," topošā Latvijas komisāre Sandra Kalniete komentē Eiropas Komisijas (EK) prezidenta Romāno Prodi lēmumu likt strādāt nevis viņas noskatītajās kaimiņattiecībās, bet gan pilnīgi atšķirīgā nozarē - lauksaimniecības un zivsaimniecības politikā. Ministre arī uzskata, ka prezidenta lēmums ir augsts novērtējums viņai personīgi, jo lauksaimniecība ES ir ļoti svarīga joma, kas saņem teju pusi budžeta un kurā notiek nopietnas reformas. 
	"Es to uztveru kā kārtējo izaicinājumu," Dienai sacīja S.Kalniete, kura pusgadu būs "ēna" komisāram austrietim Francam Fišleram. Pēc profesijas mākslas zinātnieci, kas kopš Latvijas neatkarības atgūšanas strādājusi ārpolitikā, nebiedējot zināšanu trūkums sarežģītajā ES lauksaimniecības politikā: "Ja es varēju apgūt ārpolitiku tik lielā apjomā, iemācīties divas svešvalodas, tad varēšu apgūt arī lauksaimniecības detaļas. Man ir vēlēšanās mācīties". 
	Lauksaimniecība ir ļoti būtiska ES politikas joma, kurā gadā tiek tērēti aptuveni 47 miljardi no 102 miljardiem eiro. Lielā budžeta dēļ tai lielu uzmanību pievērš arī ES lielvalstis, turklāt pašlaik ES gatavojas kopējās lauksaimniecības politikas reformas īstenošanai, un pārvērtības, pēc S.Kalnietes teiktā, būs satricinošas.
	EK prezidents lēmumu par jomām, kurās jaunie komisāri strādās, pieņem vienpersoniski. Paplašināšanās komisāram Ginteram Ferhoigenam, ar kuru kopā cerēja strādāt S.Kalniete, "piestiprināts" slovēnis Janezs Potočniks. 
	Kā trešdien skaidroja EK pārstāvis, R.Prodi, saliekot komisārus pa pāriem, nav rūpējies, lai konkrētais cilvēks iegūtu pieredzi noteiktā jomā - mērķis esot iepazīstināt jaunatnācējus ar EK darba organizāciju. "Neatbildēts paliek jautājums, kas būs pēc sešiem mēnešiem," atzīst S.Kalniete, norādot, ka jēga būtu, ja viņa šajā jomā darbu varētu turpināt, taču tikpat labi nākamais ES prezidents Latvijas pārstāvei var uzticēt, piemēram, elektroniku. Jau zināms, ka S.Kalnietes biroju Briselē vadīs Ārlietu ministrijas valsts sekretāra vietnieks un bijušais vēstnieks ES Andris Piebalgs. 
	EK pārstāvis trešdien izteicās, ka R.Prodi lēmumu par komisāru "sapārošanu" vēl var mainīt, gan nekonkretizējot, kādu apstākļu dēļ. Pašu noskatītajās jomās nestrādās vairāku jauno dalībvalstu pārstāvji. Piemēram, Lietuvas pārstāve Dālija Gribauskaite gribēja strādāt ar budžeta komisāri, taču viņai būs jāseko izglītības un kultūras jomai, kur ES teikšanas tikpat kā nav. Igaunijas bijušais premjers Sīms Kallass, kurš būs monetāro un ekonomisko lietu komisāra "ēna", iepriekš sacīja, ka ļoti vēlētos šo jomu, taču pat necerot to saņemt. Jaunie komisāri vēl jāapstiprina ES Padomei un Eiropas Parlamentam. 
Zurofs prezidentei aizrāda 
par viņas izteikumiem
LETA  02/20/04    Jeruzalemes Simona Vīzentāla centra direktors Efraims Zurofs pa elektronisko pastu nosūtījis vēstuli Latvijas prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai, kurā aizrādījis, ka, uzstājoties pret holokaustu un genocīdu vērstā konferencē Stokholmā, viņa atļāvusies vēsturiski nekorektus salīdzinājumus, proti, pielīdzinājusi komunistisko genocīdu holokaustam. 
	Kā ziņo "Latvijas Avīze", Vīķes-Freibergas runu Zurofs pirms dažām nedēļām izlasījis laikrakstā "The Baltic Times" un secinājis, ka galveno uzmanību savā uzstāšanās reizē Stokholmas konferencē prezidente pievērsusi komunistu izdarītajiem noziegumiem. 
	Prezidente vārdus "holokausts" un "ebreji" pieminējusi tikai vienu reizi un arī tikai tāpēc, lai ilustrētu šausmu darbus, ko 20.gadsimtā pastrādāja komunisti, sakot, ka to īstenotāji ir jāsoda tāpat kā vainīgie holokausta īstenošanā. Tālāk viņš citē prezidentes teikto par nogalinātajiem, represētajiem un uz Sibīriju izsūtītajiem latviešiem un miljoniem citu tautu pārstāvju, kas cietušas no represijām. Bet tūdaļ arī secina, ka šādi secinājumi ir "nesimetrisku vēstures notikumu aplama simetrija", jo prezidente, acīmredzot, vēlējusies pateikt, ka ir bijušas arī citas traģēdijas un upuri. 
	Zurofs raksta, holokaustu, viņaprāt, Vīķe-Freiberga nav pieminējusi tāpēc, ka bijuši latvieši, kas paši piedalījušies holokausta īstenošanā, bet neatkarīgā Latvija vēl nevienu no tiem nav atmaskojusi un notiesājusi savās tiesās. Šis fakts, pēc Zurofa domām, apdraud latviešu un ebreju sadarbības iespējas nākotnē. 
	"Es ceru, ka nākotnē konferencēs, kas būs veltītas holokaustam vai genocīdam, Baltijas valstis apraudās kļūdu, ka nav notiesājušas nacistiskos noziedzniekus, bet tās jau būs nelabojamas kļūdas, ko pieļāvuši neatkarīgo Baltijas valstu līderi," secina pazīstamais nacistu mednieks. 
Krievijā vervē jauniešus 
uzbrukumam leģionāriem Latvijā
LETA  02/24/04    Vairākās Krievijas pilsētās tiek vervēti jaunieši, kuri būtu ar mieru rīkot huligāniskas akcijas leģionāru ikgadējā piemiņas pasākumā Latvijā, šodien raksta laikraksts "Vakara Avīze "Vakara Ziņas"". 
	Saskaņā ar laikraksta rīcībā esošo informāciju Krievijas pilsētās Kaļiņingradā, Maskavā un Sanktpēterbrugā tiek piedāvāta iespēja, netērējot savus līdzekļus, paviesoties Latvijā. Arī uzturēšanās izdevumi tikšot atmaksāti, interesentiem vien jāpieņem piedāvājums leģionāru piemiņas pasākumu laikā appūst tā dalībniekus no krāsas un dihlofosa baloniņiem. 
	Laikraksts raksta, ka huligānisma aktu organizē nacionālboļševikiem tuvu stāvošas personas, kas garantē vīzu savlaicīgu sagādāšanu. Organizētāji esot arī parūpējušies par speciālas formas izveidošanu. Visiem brīvprātīgajiem akcijas laikā būšot jāuzvelk speciāli šim pasākumam veidots melns apģērbs. 
	Latvijas Drošības policija patlaban atturas no komentāriem. 
	Latvijas nacionālo karavīru biedrība piemiņas pasākumus katru gadu organizē 16.martā. 
	Šogad, tāpat kā vairākus iepriekšējos gadus, speciāls gājiens netikšot rīkots, taču tie, kuri vēlēsies, organizēti dosies pie Brīvības pieminekļa, lai tā pakājē noliktu ziedus. Pēc tam pasākuma dalībnieki dosies uz Lestenes Brāļu kapiem. 
Valmierā gatavojas ražot stikla šķiedras filcu
BNS  02/19/04     Stikla šķiedras ražotāja a/s "Valmieras stikla šķiedra" (SŠ) investīciju projekta ietvaros šogad paredzējusi izveidot atsevišķu ražotni stikla šķiedras izstrādājuma - filca - ražošanai, pastāstīja kompānijas finanšu direktors Imants Saulītis. 
	Viņš sacīja, ka jaunā ražotne, kas būšot liela, atradīsies VSŠ teritorijā un tajā tiks uzstādītas arī pilnīgi jaunas iekārtas. Produkcijas ražošanu jaunajā ražotnē iecerēts sākt šogad. 
	VSŠ stikla šķiedras filcu ražojusi jau iepriekš, taču tagad nolēmusi kāpināt šī produkta apjomus, jo pēc tā pieprasījums pasaulē būtiski palielinājies, skaidroja kompānijas finanšu direktors. Sīkāku informāciju par jauno ražotni viņš pagaidām atturējās sniegt. 
	Saulītis pieļāva iespēju, ka nākamgad VSŠ kopējais apgrozījums varētu palielināties vēl par 15-20%, tostarp arī stikla šķiedras filca apgrozījuma pieauguma dēļ. 
	Viņš pastāstīja, ka trešdien VSŠ valde izskatīja un akceptēja kompānijas investīciju projektu plānu 2004. - 2008.gadam ar kopējo investīciju apjomu 30 miljoni eiro, no kuriem šogad paredzētas investīcijas desmit miljonu eiro apjomā. No šogad plānotajām investīcijām trīs miljoni eiro iecerēti no pašu līdzekļiem, bet pārējo līdzekļu apjomu plānots aizņemties bankās. 
	Saulītis minēja, ka investīciju projektā iecerēts šogad kopumā sākt četrus dažādus projektus, taču trim no tiem ir dažādi pabeigšanas termiņi. Viņš piebilda, ka plānotie projekti paredz ražošanas paplašināšanu, izmaiņas sortimentā un daudzumā, investīcijas paredzētas jaunu ražošanas iekārtu un mašīnu iegādē un esošās tehnikas un tehnoloģiju modernizācijā, lai palielinātu ražotās produkcijas sortimentu, lai apmierinātu klientu pieprasījumu, apjomus un nodrošinātu klientu vajadzībām atbilstošu produkcijas kvalitāti. 
	VSŠ neauditētā pagājušā gada peļņa bija 1,108 miljoni latu, bet kompānijas neto apgrozījums - 20,19 miljoni latu. Savukārt šogad Valmieras stikla ražotāja plāno labākus rādītāju, sasniedzot 1,396 miljonu latu tīro peļņu un 22,264 miljonu latu neto apgrozījumu. 
	"Valmieras SŠ" akcijas kotē Rīgas Fondu biržas otrajā sarakstā. VSŠ kopējais akciju skaits ir 23 903 205, no tām publiskā apgrozībā ir 11 494 250 VSŠ akciju. VSŠ lielāko akcionāru vidū ir Vācijas "Glasseiden GmbH Oschatz" un "P-D-P-Fiberglas Consulting", kā arī "Vitrulan Textilglas GmbH". 
Jaunieši vērtē celulozes rūpnīcu
NRA  02/20/04     Lai noskaidrotu jauniešu informētību par Krustpils pagastā iecerētās celulozes ražotnes būvniecību, uz diskusiju Jēkabpils ģimnāzijas audzēkņus un Aizkraukles rajona jauniešu kluba Galaktika dalībniekus pulcēja a/s Baltic Pulp un sabiedriskā organizācija Vidusdaugavas attīstības kustība.
	Jēkabpiliešu komanda bija vienota, paužot viedokli, ka rūpnīca reģionam ir nepieciešama, jo ieguvumu no tās būs vairāk nekā zaudējumu. Pēc viņu domām, dabai 100 procentu draudzīga ražošana nav iespējama. 
	Aizkrauklieši iejutās oponentu lomā ar apgalvojumiem, ka uzņēmums piesārņos Daugavu un apkārtējo vidi, tāpēc izzudīs liela daļa pašlaik vēl sastopamās dabas daudzveidības, arī Skrīveru apkārtnē mītošais Latvijas Sarkanajā grāmatā ierakstītais dižsusurs. Tomēr šāds objekts ir vajadzīgs, lai reģionā mazinātos bezdarbs. Diskusijas rezultātā jēkabpilieši, kuri bija rūpīgi gatavojušies, jutās nedaudz vīlušies, jo pretinieki nespēja līdzvērtīgi operēt ar faktiem.
Ievērojami pieaugušas eksportpreču cenas
NRA  02/20/04    Pērn ievērojami - par 7,9% - pieaugušas eksportēto preču cenas. Tas ir straujākais eksportpreču cenu pieaugums kopš 1995. gada. Vienlaikus pieaugušas arī importa preču cenas - par 6,9%.
	Eksporta cenu pieaugums nenoliedzami priecē tos rūpniekus, kuri savu produkciju eksportē, un arī valsts ekonomikai kopumā tas ienes papildu naudu. No šāda viedokļa ņemot, pie nosacījuma, ka nacionālā valūta ir stabila, eksporta preču pieaugums vērtējams pozitīvi, kamēr importa preču cenu kāpums - negatīvi.
	Viss pagājušā gada eksporta cenu pieaugums attiecināms uz pirmo pusgadu, jo trešajā un ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar attiecīgu laika posmu pirms gada, eksporta preču cenas samazinājās. Tāpat ne visām preču grupām eksporta cenas pieauga. Visvairāk eksporta cenas pieauga ķīmiskās rūpniecības precēm, galvenokārt farmaceitiskās rūpniecības produkcijai, - par 18,7%. Sevišķi straujš cenu pieaugums vērojams ceturtajā ceturksnī, kad tās salīdzinājumā ar iepriekšējā gada ceturto ceturksni pieauga par 31,7%, bet salīdzinājumā ar trešo ceturksni - par 15,4%. Jāpiebilst, ka šajā nozarē vērojamas ļoti lielas sezonālās cenu svārstības. 
	Ievērojami cenas kāpušas arī koksnes izstrādājumiem, kas ir Latvijas galvenā eksportprece. Koksnes eksporta cenas pērn augušas par 8,2% un cenu pieaugums saglabājās arī ceturtajā ceturksnī, kad tās salīdzinājumā ar trešo ceturksni augušas par 1,7%. Otras lielākās Latvijas eksportpreču grupas - tekstilizstrādājumu - cenas augušas par 14,0%, bet ceturtajā ceturksnī cenu kāpums tikpat kā beidzies. Pieaugums tikai par 0,7%. Trešās lielākās Latvijas eksporta preču grupas - metālu un tā izstrādājumu - cenas pērn pieaugušas par 6,7%, taču gada beigās šajā nozarē vērojams viskrasākais cenu pazeminājums. Tā ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar 2002. gada ceturto ceturksni, eksporta cenas samazinājušās par 6,8%, bet salīdzinājumā ar trešo ceturksni par 7,0%. Ievērojami - par 14,9% - pērn pieaugušas eksporta cenas mēbelēm. Šajā preču grupā vērojams stabils cenu pieaugums visa gada garumā.
	Zemāks par patēriņa cenu kāpumu bija eksporta cenu pieaugums pārtikas precēm - tikai par 2,1%. Vienīgā preču grupa, kurai pērn eksporta cenas samazinājās, bija mašīnas, mehānismi un elektriskās iekārtas. Šajā preču grupā vērojams eksporta cenu samazinājums par 1,7%.
	Importa preču cenas augušas pilnīgi visās preču grupās. Visvairāk metāliem un to izstrādājumiem - par 14,1%, degvielai - par 10,1%, transportlīdzekļiem - par 8,5% un tekstilizstrādājumiem - par 7,5%. Salīdzinoši maz - par 3,3% - cenas pieaugušas Latvijas lielākajai importa preču grupai - mašīnām, mehānismiem un elektriskajām iekārtām, turklāt ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar trešo ceturksni, importa cenas šajā grupā samazinājušās par 3,2%. Pērn par 5,1% palielinājušās importa cenas pārtikas produktiem, bet ceturtajā ceturksnī arī šajā grupā vērojams cenu samazinājums - par 0,1%. Pagājušā gada ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar 2002. gada attiecīgo periodu, eksportētajām precēm cenas cēlās par 6,6%, bet importētajām precēm - par 7,7%. Salīdzinot ar iepriekšējo - trešo - ceturksni, eksportprecēm cenas samazinājās par 0,1%, importprecēm tās pieauga par 2,0%.
Biežie kautiņi pie skolām 
satrauc integrācijas ekspertus
NRA  02/20/04     Biežajiem kautiņiem pie skolām ir jauns fons - satracinātie skolēnu pūļi uz Rīgas ielām, un mēs to nevaram ignorēt, vakar atzina bijušais īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks, kurš uz diskusiju par mazākumtautību izglītības reformas īstenošanu bija sapulcinājis vairākus desmitus ekspertu. Vairāki sanākušie atzina, ka šāda diskusija ir novēlota, un izskaidrojošā darba trūkumā, kura rezultātu redzam maršējam Rīgas ielās, vainojama līdzšinējā valsts politika.
	Rīgas domes Izglītības un jaunatnes un sporta departamenta direktors Elmārs Vēbers sacīja, ka nesenie pie Rīgas 69. vidusskolas un citām skolām notiekošie kautiņi starp latviešu un krievu skolēniem ir "sekas politizētajām, stundu laikā notiekošajām akcijām" un ka problēmas risinājumā gribētos sagaidīt lielāku atbalstu no skolu direktoriem. Interesanti, ka vairāki uz tikšanos atnākušie skolu vadītāji savas domas vēlējās izteikt krievu valodā, tādējādi skaidri demonstrējot savu attieksmi pret valsts valodas apguvi. Baltijas Sociālo zinātņu institūta direktore Brigita Zepa, veicot pētījumus, novērojusi, ka skolotāji, runājot par izglītības reformu, izturas noslēgti un saspringti, savukārt skolēni brīvi pauž savus uzskatus un ir atvērti diskusijai, jo "ir socializējušies demokrātiskā sabiedrībā". B. Zepa atzina, ka skolēnu protesti ir sekas tam, ka skolās nav ieviesta bilingvālā izglītība, "līdz ar to arī viss pārējais karājas gaisā". Diemžēl tieši ar skolēniem par reformas nepieciešamību līdz šim runāts pārāk maz, - to apliecināja arī Glābiet bērnus! vadītāja Ingūna Ebela. Viņa uzskata, ka bērniem acīmredzot pietrūcis izskaidrojuma, kāpēc vajadzīga mazākumtautību izglītības reforma un tieši kuru klašu audzēkņus tā skars. "Ir jāvēršas pie bērniem un jāatvainojas viņiem par šo neskaidrību," sacīja I. Ebela, aicinot problēmas risināšanā iesaistīt arī psihologus un atrast iespēju valsts radio un televīzijā laiku skaidrojošiem raidījumiem.
	Ir jāapzina kļūdu labošana, taču dialoga veidošana ir stipri nokavēta, sacīja Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks Sergejs Dolgopolovs. Viņš uzskata, ka Izglītības un zinātnes ministrijas līdzšinējā darbība 13 gadu garumā ir bijis "viens nepārtraukts eksperiments". Lai problēmu risinātu, S. Dolgopolovs iesaka apvienot visu tautību inteliģenci, veidojot vienotu sabiedrisko domu un atvēlot laiku arī pašu skolēnu tiešai uzrunāšanai.
	N. Muižnieks norādīja uz vairākām, viņaprāt, pieļautajām kļūdām - neesot bijis visaptverošas skaidrojošas kampaņas, neesot atzīts, ka proporcija 60:40 procenti ir kompromiss, jau pašā sākumā no Izglītības likuma neesot izsvītrots vārds "tikai" valsts valodā. Kļūda bijusi Izglītības likuma grozījumu redakcija Saeimā otrajā lasījumā.
LU mēģina pasniedzējiem 
radīt konkurētspējīgas algas 
Diena  02/21/04     Jaunu darba samaksas sistēmu, kas mācībspēkiem sola atklātu, salīdzināmu un konkurētspējīgu atalgojumu, šogad izmēģina trīs Latvijas Universitātes (LU) fakultātes. Piemēram, lektora alga noteikta 373-776 lati mēnesī pirms nodokļu nomaksas, profesoram - 918-1705 lati, kamēr valsts dotācija attiecīgi ir 136 un 420 latu. LU vadība kategoriski noliedz jauno algu saikni ar ieceri no 1.septembra būtiski palielināt studiju maksas pirmkursniekiem - studentu maksājumi līdz šim neesot bijuši adekvāti studiju vietas izmaksām. Jaunās algas visā LU sāks maksāt no nākamā gada.
	Jaunās kārtības izmēģinājumā fakultātes varēja pieteikties brīvprātīgi, eksperimentu ir sākusi Sociālo zinātņu (SZF) un Ekonomikas un vadības fakultāte, no septembra to varētu sākt arī Vēstures un filozofijas fakultāte. Jauno algu aprēķini tapuši divos gados un balstīti uz pētījumiem par atalgojumu Rīgas darba tirgū. Visi amati sagrupēti, katrai grupai pēc īpašas metodikas noteikts punktu skaits, pēc kura aprēķināts algas intervāls. 
	Piemēram, vienu grupu veido LU kanclera, mācību un zinātņu prorektora amats ar minimālo algu 1150 latu mēnesī pirms nodokļu nomaksas un maksimālo - Ls 2135. Par jaunās darba samaksas sistēmas galvenajiem uzdevumiem LU administratīvais direktors Jānis Stonis min divus: tai jābūt konkurētspējīgai un jāizlīdzina krasās atšķirības starp pašreizējo atalgojumu fakultātēs - salīdzināma alga par vienādu darba apjomu, kvalitāti un amatu. Tādējādi LU ar jauno sistēmu cer visus amatus vērtēt pēc vienotas metodikas, par pamatu ņemot valdības noteikumus par intelektuālā darba novērtēšanu.
	Iepriekšējā darba samaksas kārtība Universitātē pieņemta 1993.gadā un balstīta uz tā dēvēto koeficientu sistēmu. Mācībspēkiem bija garantēts valdības akceptētais attiecīgā amata minimums un atbilstoši "personīgajam ieguldījumam LU uzdevumu veikšanā" iespēja pretendēt uz papildu koeficientu, ar kuru minimumu reizināt. Kā mērāms ieguldījums, dokuments neprecizēja, bet koeficientu daudzums bija atkarīgs no fakultātes pašu ieņēmumiem. Piemēram, valsts budžeta dotācija profesora algai pašlaik ir 420 lati mēnesī, bet iespējamie papildu koeficienti atkarībā no fakultātes maksātspējas vidēji 1,5 līdz 3, kas veido no 630 līdz 1260 latu lielu algu. Ievērojami sliktāka situācija ir lektoriem, kuru 136 latu algai vidēji piemēroti koeficienti 1,1-1,9, līdz ar to saņemot Ls 149-258 mēnesī pirms nodokļu nomaksas.
	"Sākumā biju pat ļoti kategoriski pret. Kad izgājām cauri visiem tiem pētījumiem un aprēķiniem, attieksme mainījās," atzīst SZF dekāne Inta Brikše. Balstoties uz Senāta darba samaksas nolikumu, fakultāte izstrādājusi savu iekšējo dokumentu, kurā pa stundām noteiktas akadēmiskā, pētnieciskā, organizatoriskā un pārvaldības darba proporcijas un aprēķina principi. Ja visi tie izpildīti, mācībspēks strādā vienu slodzi, kas ir 1600 stundas gadā, un par to saņem savai amata grupai atbilstošu Senāta noteikto minimālo algu. Tātad, piemēram, profesors - jau pieminētos 918 latus. Pēc I.Brikšes domām, jaunā kārtība darba samaksu padara pārskatāmāku, ļauj apmaksāt pētniecisko darbu, ieinteresēt jaunos mācībspēkus un izlīdzināt atalgojuma atšķirības starp nodaļām. Vidēji SZF algas palielinājušās par 50 līdz 100 latiem, īpaši asistentiem, lektoriem, docentiem. "Ar šo ir panāktas divas labas lietas: jūtami aug darba samaksa un ir precīzāk veikta darba uzskaite," uzskata SZF Socioloģijas nodaļas vadītājs Tālis Tisenkopfs. 
	Algas noteikšanas princips līdz ar jauno sistēmu kļuvis skaidrāks, bet atšķirības algu apjomā atkarībā no fakultāšu budžeta iespējām pagaidām tik un tā nav novērstas. Tas tādēļ, ka izmēģinājums fakultātēm bija jāuzsāk sava esošā budžeta ietvaros. Tādējādi Vēstures un filozofijas fakultātē jaunā sistēma nedarbojas, jo pašu ieņēmumi tajā ir pārāk niecīgi. Savukārt ar studiju maksām ievērojami labāk nodrošinātā SZF spējusi algas paaugstināt, jo maksimāli racionalizējusi pārvaldības (administratīvos, organizatoriskos, iekšējā servisa) izdevumus un samazinājusi investīcijas infrastruktūras attīstībai - lielākie darbi fakultātes iekārtošanā jau esot paveikti aizvadītajos trīs gados. Pērn algās izmaksāti 38% no SZF kopējā budžeta, šogad - 46,7%, liecina SZF izpilddirektores Gitas Blauas aprēķini.
	"Tieši tāpēc šis ir eksperimentālais gads, kura laikā mainīsies arī kopējie Universitātes budžeta veidošanas principi - budžets LU būs vienots," uzsver J.Stonis. Katru gadu tiks izanalizēts katras fakultātes darāmais un nākotnes plāni, tam pretim saņemot attiecīgu finansējumu no LU kopējā budžeta. Vēstures fakultātes dekāns Gvido Straube apstiprina, ka pirmās sarunas ar LU vadību notikušas: "Mēs norādījām, cik vēl papildus varam gūt ieņēmumus - vairāk uzņemt maksas vietu pirmkursniekus un nedaudz samazināt štatus." Kā atzīst G.Straube - studentu naudas ir lielākais balsts mācībspēku konkurētspējīgam atalgojumam. 
	Paralēli vienotā budžeta ieviešanai LU Senātam līdz gada beigām vēl jāvienojas arī par visām fakultātēm vienādu metodiku vienas mācībspēka slodzes uzskaitīšanai, kā arī jāprecizē dekāna brīvība, nosakot, kādu summu ņemt par atskaites punktu plašās viena amata minimālā un maksimālā atalgojuma robežās, piemēram, lektoram no Ls 373 līdz 776. "Izmantojot eksperimenta fakultāšu pieredzi, izstrādāsim kārtību, kā izvēlēties summu, ņemot vērā, cik ilgi strādā, kāda ir slodze, kā pāriet no vienas amatu grupas uz otru," šogad darāmo uzskaita J.Stonis. LU direktors uzsver, ka ar laiku algu intervāls tiks uz pusi samazināts.
Jaunās algas (Ls mēnesī pirms nodokļu nomaksas)
	minimālā;   maksimālā;   valsts noteiktais minimums 
Rektors 			1438 ;	2671;	 240
Prorektors 		1150;	2135; 	226
Dekāns (profesors, atkarībā 
	no fakultātes lieluma) 	918;	2135;	195 
Dekāns (asociētais profesors,	atkarībā
	 no fakultātes lieluma)	918; 	1705; 	195 
Profesors 			918; 	1705; 	420
Asociētais profesors 	733; 	1362; 	210
Docents 			585; 	1087; 	180
Asistents ar grādu 		468; 	869; 	120
Lektors 			373; 	776; 	136
Asistents bez grāda 	297; 	552; 	120
Avots: LU Senāts, Ministru kabineta noteikumi Nr.73
Kā ierobežot ždanokiešu viltības
Latvijas avīze  02/25/04    Saeimas Juridiskā komisija vakar neatbalstīja frakcijas "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK priekšlikumu neļaut bez saskaņošanas ar pašvaldību rīkot deputātu tikšanās ar vēlētājiem ārpus telpām, tomēr nolēma noteikt stingrāku kārtību dažādu sapulču organizēšanai.
	"TB"/LNNK ierosinātās izmaiņas likumā "Par gājieniem, sapulcēm un piketiem" jau septembrī tika nodotas izskatīšanai šajā komisijā, bet tikai tagad tās tika apspriestas komisijas sēdē.
	Kā zināms, pēdējā laikā kreiso spēku deputāti arvien biežāk ar pašvaldību nesaskaņotus mītiņus rīko, nosaucot tos par tikšanos ar vēlētājiem. Turklāt pēdējā laikā šādas "tikšanās" tiek rīkotas ar pusaudžiem, kuriem nemaz nav balsstiesību vēlēšanās. Pēdējo daudztūkstošgalvaino protesta akciju pie Saeimas plinerieši un ždanokieši pat nemēģināja saskaņot ar pašvaldību, bet gan uzreiz nosauca par vēlētāju tikšanos ar deputātiem. Nekādas vēlētāju sarunas ar parlamentāriešiem, protams, nenotika.
	Viltus tikšanās ar vēlētājiem rosināja tēvzemiešus ieteikt mainīt likumu, lai tā apiešana vairs nebūtu iespējama.
	Līdzīgu priekšlikumu par izmaiņām likumā komisija bija saņēmusi arī no Tieslietu ministrijas, kas rosināja likumā noteikt, ka iesniegums pašvaldībai par sapulces, piketa vai gājiena rīkošanu iesniedzams jebkurā gadījumā, ja pasākums traucē transporta kustību, ja tas notiks ārpus slēgtām telpām un ja plānotais dalībnieku skaits ir lielāks par 100 cilvēkiem.
	Komisijas priekšsēdētāja Solvita Āboltiņa ("Jaunais laiks") atzina, ka pēdējās "tikšanās ar vēlētājiem" ne ar ko nav atšķīrušās no parastiem piketiem.
	Pret vēlmi ierobežot viltus tikšanās ar vēlētājiem iebilda Tautas saskaņas partijas deputāti. Aleksandrs Bartaševičs izteicās, ka tēvzemiešu priekšlikuma atbalstīšana varētu būt cilvēktiesību pārkāpums. Viņaprāt, pašvaldības neļauj rīkot piketus "nezināmu vai izdomātu iemeslu dēļ", tāpēc piketu pārdēvēšana par tikšanos ar vēlētājiem esot vienīgā iespēja šos pasākumus sarīkot.
	Saeimas Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš atzina, ka "tikšanās ar vēlētājiem nevar būt kaut kas īpašs". Piemēram, Vācijā vienāda rīkošanās kārtība ir visiem pasākumiem, kuri notiek ārpus telpām. Taču G. Kusiņš uzskata, ka Tieslietu ministrijas priekšlikums paredz mainīt pieteikšanas kārtību ar atļaušanas kārtību. Proti, ja līdz šim ar pašvaldību pasākuma rīkošana bija tikai jāsaskaņo, iesniedzot pieteikumu, tad, pieņemot ministrijas ierosinājumu, būtu jāprasa pašvaldības atļauja. 
	G. Kusiņš tomēr piekrita tam, ka deputātiem būtu jāuzņemas lielāka atbildība par saviem organizētajiem pasākumiem. Ja tādā pasākumā izceltos kādas nekārtības, šobrīd no deputāta var prasīt tikai morālo atbildību.
	- Kad šādās tikšanās reizēs tiks samīdīti bērni, visi paraudās, bet deputātam būs tikai morāla atbildība, - piebilda S. Āboltiņa.
	Tam nepiekrita Valērijs Agešins, kurš pagājušajā nedēļā stundu laikā rīkoja tikšanos ar Liepājas skolēniem: 
	- Ar deputāta iespējamās atbildības noteikšanu arī viss nav tik vienkārši. Es nezinu, ko darītu, ja Liepājā kaut kas notiktu ar kādu skolēnu. Taču, ja likumā būtu noteikta deputāta atbildība, tad noteikti deputāta A. pasākumā deputāts B. organizēs provokācijas.
	Vineta Muižniece (TP) sacīja: - Skaidrs, ka likumā ir nepieciešami precizējumi, jo pašreizējā tā redakcija pieļauj dažādas interpretācijas. Jāsagatavo alternatīvs likumprojekts, kurā skaidri noteikts, kas ir sapulce un kas par to ir atbildīgs. 
	Komisijas locekļi, izņemot TSP pārstāvjus, ierosinājumam piekrita. Plānots, ka alternatīvais likumprojekts tiks sagatavots nedēļas laikā.
	Komisija arī apsprieda izskatīšanai Saeimas komisijās pagaidām vēl nenodoto vairāku deputātu ierosinājumu Bērnu tiesību aizsardzības likumā, kas paredz publiskos pasākumus, sapulces, gājienus un piketus saskaņot ar policiju tad, ja tajos piedalās bērni. G. Kusiņš pauda viedokli, ka tas, vai kādā pasākumā piedalās vai nepiedalās bērni, nevarētu būt pamats atšķirīgai šo pasākumu rīkošanas kārtībai. 
	- Bērniem ir atļauta pulcēšanās brīvība, taču nekādas demonstrācijas nevar būt attaisnojums skolas neapmeklēšanai. Vācijā ir bijuši konkrēti tiesas spriedumi, kur tas ir teikts, - stāstīja G. Kusiņš.
	Arī Māris Grīnblats ("TB"/LNNK) nebija sajūsmā par šo ierosinājumu: - Organizatori nevar vienmēr paredzēt, vai pasākumā piedalīsies bērni vai ne. Turklāt pieaugušie var sacelt vēl lielākas nekārtības nekā bērni.
	- Taču bērni ir vieglāk manipulējami, - viņam iebilda M. Segliņš.
Latvijas pilsoņi 
ir 77,8% mūsu valsts iedzīvotāju 
LETA  02/22/04     Šā gada sākumā Latvijā dzīvoja 1 802 851 jeb 77,79% pilsoņu un 481 352 jeb 20,77% nepilsoņu, liecina Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes (PMLP) Iedzīvotāju reģistra departamenta dati.
	Šā gada 1.janvārī Latvijā dzīvoja arī 33 251 jeb 1,43% ārvalstnieku un 173 jeb 0,007% bezvalstnieku. Kopumā šā gada 1.janvārī Latvijā bija 2 317 454 iedzīvotāji.
	No Latvijas iedzīvotāju kopējā skaita 58,6% bija latvieši, 28,8% - krievi, 3,9% - baltkrievi, 2,6% - ukraiņi, 2,5% - poļi, 1,4% - lietuvieši, 2,2 % - citas tautības.
	No nepilsoņu kopējā skaita 66,84% bija krievi, 12,91% - baltkrievi, 9,4% - ukraiņi, 3,43% - poļi, 2,84% - lietuvieši, 4,58% - citas tautības. 
Pētījums: Latvijas iedzīvotāji 
smēķē daudz un bieži
LETA  02/23/04     Katrs otrais Latvijas vīrietis un katra piektā sieviete ikdienā smēķē, turklāt dienā izsmēķēto cigarešu skaits ir ļoti liels - 8,7 sievietēm un 15,5 vīriešiem, liecina Veselības veicināšanas centra Latvijas iedzīvotāju veselību ietekmējošo paradumu monitoringa dati. 
	Lai gan smēķēšana ir viens no biežākajiem sirds un asinsvadu, elpošanas orgānu, un onkoloģisko slimību riska faktoriem, Latvijā 2002.gadā ik dienas smēķēja 51,1% vīriešu, 6% smēķēja neregulāri, 12,8% bija atmetuši smēķēšanu un tikai 23,8% nesmēķēja. 
	Sieviešu vidū smēķētāju īpatsvars ir zemāks - divas trešdaļas sieviešu nesmēķēja, bet ik dienas smēķēja 19,2 sieviešu, 6,4% smēķēja neregulāri un 6% sieviešu smēķēšanu bija atmetušas. 
	Smēķējošo sieviešu un vīriešu skaits pēdējo piecu gadā nav būtiski mainījies. 
	Dienā vidēji tiek izsmēķēts ļoti liels skaits cigarešu - vīrieši izsmēķē vidēji 15,5 cigaretes, bet sievietes - 8,7 cigaretes dienā. Vīrieši visvairāk cigarešu izsmēķē vecumā no 45 līdz 54 gadiem, bet sievietes vecumā no 35 līdz 45 gadiem, liecina Veselības veicināšanas centra apkopotā informācija. 
	Augsts ir no cigarešu dūmiem cietušo skaits - puse vīriešu un 22,5% sieviešu ir pakļauti pasīvai smēķēšanai darba vietā, bet katrs otrais ir pakļauta pasīvai smēķēšanai mājās. 
	Nedaudz pieaudzis ir to smēķētāju skaits, kas vēlas smēķēšanu atmest - 1998.gadā tādu bija 53,2%, bet 2002.gadā - 57,4%. 
	Aptaujas veicēji uzskata, ka sabiedrību uztrauc smēķēšanas negatīvā ietekme uz veselību, jo 68,3% to atmest ieteikuši ģimenes locekļi, 33,8% - draugi un kolēģi, bet tikai 14,3% smēķētāju to pārtraukt ieteicis ārsts. 
	Minētā aptauja veikta Baltijas valstīs un Somijā, izmantojot "Finbalt" veselības monitoringa metodiku. Šis monitorings tiek veikts, pa pastu izsūtot 3000 aptaujas. Aptauja veikta par Latvijas iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 64 gadiem. 
	Latvijas iedzīvotāju veselību ietekmējošo paradumu monitoringā apkopoti 2002.gada aptaujā iegūtie rezultāti un to salīdzinājums ar 2000.gada un 1998.gada aptauju rezultātiem. 
Nacionālajā teātrī dzirkstī šampanietis 
NRA  02/24/04     Pēc ilgāka laika atkal satikušies tikko izremontētajā Baltajā zālē un priecīgi saskandinājuši šampanieša glāzes, Latvijas Nacionālā teātra ļaudis vakar nosvinēja sava teātra 85 gadu jubileju. 
	"Brīdī, pirms atgriežamies mūsu vēsturiskajā mājā, ikviens no mums vairāk nekā jebkad domā par mūsu teātra nākotni. Un atslēga šai nākotnei ir viena - tā ir prasme saglabāt visas pozitīvās tradīcijas, kas mūsu teātrī veidojušās astoņdesmit piecu gadu garumā," sveicot savus kolēģus jubilejā, teica teātra mākslinieciskās daļas vadītājs Edmunds Freibergs. "Kā redzat, celtnieki māju ir atjaunojuši, un nu par teātra garīgo atjaunošanos mums jādomā pašiem."
	Svētki teātrim ir svētki arī aktieriem un režisoriem, tāpēc dzimšanas dienas svinību vadīšanas grožus E. Freibergs atdeva "teātra labajam draugam", Rīgas domes Kultūras, mākslas un reliģijas lietu komitejas priekšsēdētājam Dainim Īvānam. "Šajā ēkā strauji tuvojas beigām Rīgas domes režisētā celtniecības izrāde, jo remonts drīz tiks pabeigts, un jau pavisam drīz saimnieki tajā būsiet jūs. Un šodienas svinības ir kā uvertīra šim gaidāmajam lielajam notikumam," teica D. Īvāns, atklājot, ka dzimšanas dienas svinību norise ieplānota trijās daļās: vispirms svinīgā, pēc tam - garīgā jeb muzikālā un visbeidzot - saviesīgā jeb aplaistāmā. 
	Svinīgās daļas sākumā apsveikuma vārdus teātrim teica kultūras ministre Inguna Rībena, teātra direktors Viesturs Rieksts un Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieks Sergejs Dolgopolovs. "Šodien lieli svētki ir ne tikai rīdziniekiem, bet arī Rīgas viesiem, jo teātra vēsture ir mūsu visu vēsture. Jo jūsu sasniegumi bagātina to, ar ko lepojas rīdzinieki. Lai Dievs jums stāv klāt un lai jums visiem veicas," vēlēja S. Dolgopolovs un teātra ilggadējiem māksliniekiem dāvāja Rīgas astoņsimt gadu jubilejai par godu izgatavotās sudraba monētas. 
	"Kamēr Dolgopolovs Finanšu komitejā kaļ naudu, Kultūras komiteja cep ķieģeļus," teica D. Īvāns, jau lieliski iejuties svētku vadītāja lomā. "Nē, ķieģeļus uz teātri nest nevajag, jo šajā ziņā viss ir kārtībā. Un tomēr kaut kāda veida ķieģeļi ir vajadzīgi, un tās ir grāmatas. Tāpēc Rīgas domes kultūras komiteja sūta jums lielu biezu grāmatu par Rīgas vēsturi - biezu ķieģeli, uz kura balstās teātra garīgā dzīve."
	Par teātra dzimšanas dienas muzikālo daļu bija parūpējušies simpātiskie Cosmos puiši, kuri, izpildījuši piecas dziesmas no sava nesen klajā nākušā albuma, vairs netika prom no skatuves - viņu sniegums klātesošos tik ļoti aizkustināja, ka viņiem nācās nodziedāt vēl vienu dziesmu, pēc kuras D. Īvāns arī aktieriem vēlēja tādus pašus aplausus un ovācijas, kādus viņi neskopojās veltīt jaunajiem mūziķiem.
	Jau bija sākusies dzimšanas dienas saviesīgā daļa, kad Neatkarīgā, steidzoties prom no teātra, pie ieejas sastapa Nacionālā teātra leģendu aktieri Kārli Sebri, kurš 18. februārī nosvinēja savu 90. dzimšanas dienu. Taujāts, kur tad tā aizkavējies, dižais mākslinieks pacilāti atteica, ka esot bijis ciemos pie mūsu Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas. Viņa aktieri bija uzaicinājusi, lai sveiktu lielajā dzīves jubilejā. "Teātra dzimšanas dienā gribēju būt teātrī kopā ar saviem kolēģiem, bet prezidentei atteikt es nevarēju. Tāpēc arī drusciņ nokavēju.