K a s   j a u n s	
Nr. 335:   2004.g. 12.- 18.februāris	
L a t v i j ā ?	

Kalniete: pirmais ES budžeta 
piedāvājums ir Latvijai izdevīgs 
Diena  02/12/04     Eiropas Komisijas (EK) pirmais piedāvājums nākamajam ES finanšu plānošanas periodam ir Latvijai izdevīgs, taču ļoti būtiska būs tālākā cīņa - kā starp pašreizējām un jaunajām dalībvalstīm tiks sadalīti reģionālās politikas līdzekļi. Tā uzskata ārlietu ministre Sandra Kalniete. Par nepieņemamu EK priekšlikumu jau nosaukusi lielākā daļa ES turīgo valstu, kas ir lielākās maksātājas Savienības budžetā, tādējādi apstiprinot prognozi, ka gaidāmi asi valstu strīdi, un ļoti iespējams, ka nosauktie skaitļi vēl tiks mainīti. 
	"Pašlaik piedāvātais kopējais skaitlis skaidri parāda, ka ir ņemtas vērā jauno dalībvalstu vajadzības. Tas ir neapšaubāmi labāks, nekā dažas maksātājvalstis būtu gribējušas," sacīja S.Kalniete, gan uzsverot, ka lielajai kaujai izskanējuši tikai pirmie akordi. Arī Latvijas amatpersonas tagad nopietni analizēšot piedāvājumu, lai vēlāk varētu paust savu viedokli un aizstāvēt mūsu valsts vajadzības. 
ES ir gatava aizstāvēt Latviju 
un Igauniju attiecībās ar Krieviju
BNS  02/12/04    Eiropas Komisijas (EK) sagatavotais stratēģiskais dokuments Eiropas Savienības (ES) un Krievijas attiecību veidošanai paredz aizsargāt Latvijas un Igaunijas intereses, trešdien ziņo Igaunijas laikraksts "Eesti Paevaleht". 
	Dokumenta teksts liecina, ka sarunās ar Krieviju par jaunajām bloka dalībvalstīm ES negatavojas iet tālāk par jautājumu par labvēlīgāku tirdzniecības režīmu, kas nozīmē, ka ES nevēlas apspriest ar Maskavu jautājumu par Latvijas un Igaunijas krievu minoritāšu situāciju. 
	"Eesti Paevaleht" raksta, ka Krievija, ļoti iespējams, pieprasīs ES attiecināt izņēmumus uz Latviju un Igauniju, kur, pēc Maskavas domām, tiek pārkāptas krievvalodīgo iedzīvotāju tiesības. 
	Vēl viens EK sagatavotā dokumenta punkts paredz pieprasīt Krievijai nekavējoties ratificēt valsts robežu līgumus ar Latviju un Igauniju. 
	Latvijas un Krievijas attiecības pēdējā laikā ir saspringtas. Krievija Latvijai pārmet cilvēktiesību un mazākumtautību tiesību neievērošanu, savukārt Latvija Krievijas pārmetumus noraida kā nepamatotus, ko vairākkārt atzinušas arī Eiropas Savienības un citas starptautiskās institūcijas. 
	Krievija oktobra beigās abu valstu saspīlēto attiecību dēļ atcēla jau vairākkārt pārcelto Latvijas un Krievijas starpvaldību komisijas tikšanos. 1997.gadā izveidotā komisija savu darbu praktiski tā arī nav sākusi. 
Uzņēmēji var neiegūt ES naudu 
Diena  02/17/04     Valstij piederošās Hipotēku bankas vadītājs Inesis Feiferis ir viens no skeptiskākajiem baņķieru vidū un šaubās, vai maz šogad uzņēmēji spēs projektu realizācijai saņemt līdzekļus no Eiropas Savienības (ES) strukturālajiem fondiem. Lai sāktos fondu apguve, vēl jāatrisina daudzi jautājumi - nav skaidrs, kādi dokumenti un kādas procedūras uzņēmējiem būs jāievēro, lai tiktu pie ES naudas. "Trūkst arī koordinācijas starp iestādēm, kuras gatavojas iesaistīties naudas sadalē," uzsver I.Feiferis. Turklāt valdība vēl nav skaidri pateikusi, ka Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra (LIAA) būs tā, kas vērtēs uzņēmēju projektus un lems par naudas sadali tiem. 
	LIAA sola, ka uzņēmēju projektu pieteikumus tā varētu sākt pieņemt aprīļa beigās, tomēr baņķieri šīs optimistiskās aplēses vērtē piesardzīgi. Hansabankas un Unibankas pārstāvji, pieļaujot, ka I.Feifera teiktais var piepildīties pesimistiskākajā gadījumā, cer, ka uzņēmēji projektus varēs sākt iesniegt vismaz rudenī. Taču pēc iesniegšanas projekti vēl jāizvērtē un jāapstiprina. Turklāt uzņēmējs tikai pēc sava projekta realizācijas no ES varēs saņemt atpakaļ ap 50% ieguldīto investīciju. Tas nozīmē, ka, visticamāk, naudu no ES šogad varētu saņemt tikai nelieli projekti, kuru realizācijai nevajag daudz laika. 
	Uzņēmējdarbības attīstībai iecerēts novirzīt ap 135 miljonu latu no pusmiljarda, ko Latvijai ir iespēja trijos gados saņemt no ES struktūrfondiem. Diena jau rakstīja, ka ES atļāvusi jaunajām dalībvalstīm, to skaitā Latvijai, savienības fondus sākt izmantot jau no šā gada 1.janvāra, taču mūsu valsts šo iespēju pagaidām nespēj izmantot. 
	Latvijā vēl nav apstiprināts attīstības plāna papildinājums, kam jānosaka, kādi projekti var pretendēt uz ES līdzekļiem, kā arī to izvērtēšanas kritēriji. Iespējams, šo dokumentu varētu apstiprināt marta sākumā. Turklāt tikai pagājušajā nedēļā Finanšu ministrija (FM) izsludināja konkursu auditorkompānijai, kurai būs jāveic Eiropas līdzekļu sadalē iesaistīto institūciju izvērtēšana un akreditācija. Turklāt nav arī līdz galam skaidrs, kādā veidā mainīsies valsts iepirkuma likums - tas būs jāievēro arī uzņēmējiem, kuri saņems ES naudu.  
Atšķirības cer likvidēt diskusijās 
Diena  02/12/04     Latvijas Pirmās partijas valdes priekšsēdis Ainārs Šlesers tāpat kā pieci no Tautas saskaņas partijas atnākušie deputāti neredzot šķēršļus sadarbībai vienā frakcijā par spīti atšķirībām politisko spēku programmās. LPP būs pirmais politiskais spēks, kurā apvienosies latvieši un krievi, tā mēs īstenosim sabiedrības konsolidāciju, presei trešdien paziņoja A.Šlesers. Nu jau bijušo TSP pārstāvju Daiņa Turlā un Valērija Karpuškina sacītais liecina, ka viņi negatavojas automātiski piekrist LPP nostādnēm, bet gan cer diskusijās vienoties par risinājumiem.
	Pieci no apvienības PCTVL saraksta Saeimā ievēlētie deputāti D.Turlais, Vjačeslavs Stepaņenko, Pāvels Maksimovs, Anatolijs Mackēvičs un V.Karpuškins trešdien uzņemti LPP. Dažas stundas pirms šā notikuma viņiem tika izsniegtas LPP programmas, Diena novēroja frakcijā, kur LPP vadība tikās ar jaunpienācējiem. Dažbrīd sarunas notika arī krievu valodā. A.Šlesers presei atgādināja, ka partijā ir daudz krievu tautības cilvēku. LPP pasākumos patiešām var dzirdēt krievu valodu un sabiedrības integrācija bija viens no tās pieteiktajiem uzdevumiem, uz kura pamata partija izcīnīja integrācijas ministra amatu valdībā.
	Taču jaunie deputāti vēl nevarēja atbildēt uz jautājumiem par tālāko darbību kontekstā ar abu politisko spēku programmatiskajām atšķirībām - TSP aicināja piešķirt pašvaldību vēlēšanu tiesības nepilsoņiem un solīja krievu kā otrās valodas statusu pašvaldībās, kurās vairāk nekā 20% ir cittautiešu, kas nav paredzēts LPP programmā. Kamēr jaunie frakcijas deputāti izvairījās no jautājumiem par programmu, A.Šlesers pasteidzās atbildēt, ka LPP ir par naturalizācijas veicināšanu, nevis vēlēšanu tiesību došanu nepilsoņiem. "Mēs neesam nekādi ekstrēmisti, dzīve ies uz priekšu un gan jau atradīsim kādus kompromisus, pagaidām mēs ne uz ko neuzstājam," sacīja P.Maksimovs.
	Pagājušajā nedēļā šie deputāti vēl TSP frakcijas sastāvā balsoja pret labējo partiju atbalstītajiem grozījumiem Izglītības likumā, kas paredz mazākumtautību skolās 60% priekšmetu mācīt valsts valodā, 40% - dzimtajā valodā. V.Karpuškins gan negribot piekrist labējo partiju nostājai jautājumā par izglītības reformu, taču viņš cerot sarunās ar visām pusēm panākt kompromisus. "Galvenais ir tas, ka krievi beidzot varēs būt valdošajā koalīcijā," piebilda deputāts. Arī D.Turlais, kam pagātnē jau ir darbība vairākās partijās, Dienai sacīja, ka nekad nevienam neesot pielāgojies un arī tagad netaisoties to darīt. "Par programmu pašlaik ir nevietā runāt, tā ir necieņa pret programmu, to apspriest tādos apstākļos, kājās stāvot," bilda deputāts. D.Turlais vēlāk arī atklāti atzinis, ka "politika ir vēss aprēķins un partiju piederība ir politisks instruments", ziņo LETA.
Pieņem partiju finansēšanas likuma grozījumus 
BNS  02/12/04    Saeima ceturtdien bez garām debatēm vienbalsīgi pieņēma grozījumus partiju finansēšanas likumā, kas paredz aizliegt ziedot juridiskajām personām, ievieš partiju priekšvēlēšanu tēriņu limitu un ļauj ziedot tikai no pēdējos trijos gados legāli gūtajiem ienākumiem. 
	Pretēji atbildīgās Valsts pārvaldes un pašvaldību komisijas lēmumam, deputātu vairākums atbalstīja Tautas partijas deputāta Jāņa Estas priekšlikumu, kas liegs partijām turpmāk ziedot bijušajiem čekistiem. 
	"Jaunā laika" (JL) Saeimas deputāts un pretkorupcijas komisijas vadītājs Ainārs Latkovskis no tribīnes aicināja deputātus neatbalstīt šo priekšlikumu, jo "tas ir juridiski neizpildāms". 
	Latkovskis uzsvēra, ka šobrīd ne Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam (KNAB), kas pārbauda partiju ziedojumus, ne partijām nav tiesību pieprasīt ziņas no Totalitārisma seku dokumentēšanas centra par bijušajiem čekistiem. Viņš prognozēja, ka šāda norma "kalpos kā provokācija". 
	"Viena partija pie otras varēs sūtīt provokatorus bijušos čekistus ar desmit latiem, un partijām to nebūs iespējas kontrolēt," viņš sacīja. 
	Deputātos vienprātīgais balsojums izraisīja neviltotu sajūsmu, jo demisionējušā premjera Einara Repšes vadītais "Jaunais laiks" iepriekš paziņoja, ka šis balsojums būs "eksāmens" visām partijām, kuras vēlēsies ar JL turpināt sarunas par jaunās valdības veidošanu. 
	Lai gan Tautas partija (TP) un Latvijas Pirmā partija (LPP) balsoja par likuma grozījumiem kopumā un arī par priekšlikumiem, kurus abas partijas iepriekš asi kritizēja, gan TP, gan LPP pauda pārliecību, ka likums agrāk vai vēlāk būs jāmaina. 
	TP deputāts Lagzdiņš pauda pārliecību, ka likums ievieš stingrus un neizpildāmus kritērijus. Viņš pauda pārliecību, ka ieviestos ierobežojumus ne KNAB, ne VID nebūs spējīgi kontrolēt. "Agri vai vēlu radīsies problēmas, un visa atbildība par to tad būs jāuzņemas "Jaunajam laikam"," prognozēja Lagzdiņš. 
	Viņš arī uzsvēra, ka TP grozījumus atbalsta tikai tāpēc, ka JL "savas politiskās pieredzes trūkuma dēļ šo jautājumu virzījis kā piedauzības vai pārbaudes akmeni, kas var būt šķērslis valdības veidošanas sarunām". TP nevēlas likt šķēršļus piecu labējo partiju dialogam. 
	Arī LPP valdes priekšsēdētājs Ainārs Šlesers, paskaidrojot partijas mainīto nostāju, sacīja, ka LPP grozījumus atbalstīja, lai JL viņus nesauktu par noziedzniekiem. Arī viņš prognozēja, ka "šajā likumā vēl daudz kas tiks likvidēts, un laiks visu saliks pa plauktiem". 
	Plašas debates izvērtās par priekšlikumu liegt ziedot bijušajiem čekistiem. Latkovskis aicināja šo priekšlikumu neatbalstīt, jo tas nav izpildāms, savukārt TP pārstāvji un "tēvzemieši" aktīvi aģitēja par priekšlikuma atbalstīšanu. Esta norādīja, ka kritiku neiztur arguments, ka šo normu neizdosies kontrolēt, jo "visam taču pāri ir principi". 
	Atsaucoties uz JL retoriku, Esta arī sacīja: "Ja jau šos grozījums kāds uzskata par eksāmenu, tad es varētu teikt, ka balsojums par šo priekšlikumu ir ieskaite pirms eksāmena." 
	Pret šo priekšlikumu iestājās kreisie spēki. PCTVL Saeimas frakcijas vadītājs Jakovs Pliners atklāti vaicāja, kāds gan ļaunums varētu rasties no tā, ka "pāris latus partijai ziedo Georgs Andrejevs, pāris tūkstošus latu - uzņēmējs Guntis Indriksons, bet pāris simtus latu - profesors Juris Bojārs". Arī Pliners pauda pārliecību, ka tā ir norma, kas izmantojama provokācijām. 
	Lagzdiņš arī kopumā ironizēja par sagatavotajiem grozījumiem, paužot pārliecību, ka "tā ir tikai ilūzijas radīšana", jo iebalsotas butaforiskas neizpildāmas normas", nevis panākts īstais likuma mērķis - pārskatāmas partiju finanses. 
Bijušie ministri Lujāns 
un Muižnieks deklarē mantu 
LETA  02/16/04     Bijušie ministri - ekonomikas ministrs Juris Lujāns un īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks - Valsts ieņēmumu dienestā iesnieguši valsts amatpersonas deklarāciju, beidzot pildīt ministru amata pienākumus. 
	J.Lujāna deklarācijā norādīts, ka viņš ieņēmis amatu Privatizācijas aģentūrā - bijis pilnvarnieks, kā arī ieņēmis valdes locekļa amatu Latvijas Pirmajā partijā. J.Lujāna īpašumā ir 1/3 domājamā daļa dzīvojamās ēkas Rīgā, divistabu dzīvoklis, 122 hektāri zemes Talsu rajona Laucienas pagastā, kā arī viena dzīvojamā ēka šajā pagastā. Vēl bijušajam ministram pieder divi auto - 1986.gadā ražota vieglā automašīna VW Passat un 2001.gadā ražota Nissan Maxima, par kuras lietošanu J.Lujāns noslēdzis nomas līgumu ar izpirkuma tiesībām. Skaidras naudas uzkrājumos deklarēti Ls 10 900, bet Hipotēku un zemes bankā noguldīti Ls 1375 un 1,05 ASV dolāri. Valsts kancelejas maksātais atalgojums - alga kopā ar gala norēķinu - bijis Ls 2372, bet PA maksātais atalgojums - Ls 57. J.Lujāns norādījis, ka viņa parādsaistības ir 72 212 latu.
	N.Muižnieks šā gada sākumā bijis Latvijas Ārpolitikas institūta valdes loceklis un politiskās zinātnes asociācijas revīzijas komisijas loceklis. Viņa īpašumā ir māja Rīgā, kā arī divas automašīnas - 1987.gadā ražotā VW Jetta un 1992.gadā ražotais Honda Accord. Skaidrā naudā viņš uzkrājis Ls 1500 un pieder arī 15 privatizācijas sertifikāti. Valsts kancelejas maksātais atalgojums deklarēts par Ls 1998, bet Latvijas Universitātes izmaksātā darba alga - Ls 100. N.Muižnieka parādsaistības ir Ls 26 089 hipotekārais kredīts Hansabankā.
"JL" vairos biedru skaitu
BNS  02/16/04     Partijas "Jaunais laiks" ("JL") valde nolēmusi būtiski paplašināt savu biedru skaitu un apņēmusies nevis pasīvi gaidīt jaunu cilvēku pieteikšanos partijā, bet arī aktīvi uzrunāt sabiedrībā cienījamus cilvēkus. Partijas attīstības direktors Uldis Grava pastāstīja, ka gada laikā partija iecerējusi vismaz desmit reizes palielināt savu biedru skaitu visā Latvijā. Šobrīd "JL" ir apmēram 400 biedru, taču partijas veiktajā aptaujā esot noskaidrojies, ka vēl vismaz 4000 cilvēku sevi uzskata par "JL" atbalstītājiem un būtu gatavi partijā iesaistīties. "Es domāju, ka nebūs nekādu grūtību gada laikā biedru skaitu desmitkāršot, bet arī tas būs par maz," atzina Grava.
ZZS galvenā prasība - subsīdijas zemniekiem
LETA  02/16/04     Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) galvenā prasība darbam valdībā ir subsīdiju trīs miljonu latu apmērā izmaksa zemniekiem martā, vēlākais aprīļa sākumā, informēja ZZS Saeimas frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis. 
	Šajās brīvdienās ZZS pārstāvjiem ir notikušas tikšanās ar vēlētājiem, kuri tieši subsīdiju izmaksu zemniekiem nosaukuši par galveno prasību, lai ZZS varētu iekļauties nākamajā koalīcijā. Vēlētāji arī esot norādījuši, ka jaunā valdība jāveido pēc iespējas ātrāk. 
	Brigmanis piebilda, ka ZZS neatkāpjas arī no pārējām jau iepriekš izvirzītajām prasībām. Kā ziņots, iepriekš ZZS nosauca astoņas prioritātes valdības deklarācijai. Kā galveno prioritāti ZZS min cīņu pret kontrabandu un to, lai likumi mūsu valstī netiktu rakstīti atsevišķiem cilvēkiem, bet būtu objektīvi. Prioritāšu sarakstā partija vēlas iekļaut arī Salaspils atomreaktora likvidēšanu. 
	Viena no galvenajām ZZS prioritātēm ir nepieļaut varas centralizāciju. ZZS prioritāšu vidū min arī noteikumu, ka par pašvaldību reformu ir jālemj pašām pašvaldībām, kā arī valsts budžetā jānodrošina finansējums lauku un lauksaimniecības attīstībai, kas pilnībā garantēs iestāšanās līgumā Eiropas Savienībā minēto iespēju izmantošanu. 
	ZZS rosina dzēst Valsts sociālās apdrošināšanas budžeta parādu no valsts pamatbudžeta līdzekļiem, kā arī ieviest kompensācijas mehānismu privāto mežu īpašniekiem par saimnieciskās darbības ierobežojumiem īpaši aizsargājamās dabas teritorijās.
KNAB stratēģiju premjers nodēvē par ūdeņainu 
Diena  02/17/04     Bargu aizejošā premjera kritiku par "bezformīgumu" un "ūdeņainību" izpelnījusies Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja izstrādātā pretkorupcijas stratēģija nākamajiem pieciem gadiem. KNAB, kas stratēģiju tapināja vairāk nekā gadu un apņēmies divās nedēļās konkretizēt, taisnojas, ka konkrētie problēmu lauki un risinājumi būs aprakstīti vēl topošajā valsts programmā. Lai gan koncepciju, stratēģiju un programmu kaudzes vietā noderīgāks būtu izsmeļošs un konkrēts dokuments, kurā aprakstīti valdības plāni pretkorupcijas jomā, KNAB apgalvo, ka šādu kārtību paredz valdības apstiprinātas prasības politikas dokumentiem. 
	Premjers Einars Repše (JL), pirmdien valdības komitejas sēdē kritizēdams koncepciju par nespēju parādīt ceļus, kā turpmāk paredzēts apkarot korupciju, aicinājis biroju neveidot "dokumentus ķeksītim", mudinājis nomainīt tā rakstītājus un atvainojies ministriem, ka iesniedzis dokumentu izskatīšanai, ziņo aģentūra LETA. 
	Viņa pārstāvis Guntars Gūte nevarēja skaidri atbildēt, vai premjers stratēģiju pirms tās izskatīšanas izlasījis un kāpēc tobrīd nav pamanījis, ka viņa pārraudzībā esošā iestāde radījusi vāju dokumentu. 
	KNAB vēsta, ka dokuments tapis, lai definētu stratēģiskus problēmu risinājumus un pretkorupcijas politikas pamatprincipus. Lai gan norādīti līdzšinējās politikas trūkumi - nav sākumdeklarāciju, legālās prezumpcijas un kriminālatbildības juridiskām personām, tiesu spriedumi aizvien nav pieejami publiski elektroniskā formā, ir trūkumi policijas darbā un liecinieku aizsardzībā un ilgi nav bijis skaidrs, ko katra iestāde korupcijas apkarošanā dara, stratēģijā nekas nav minēts, kad un kā katru trūkumu novērst. 
	Galvenie pieci mērķi ir "korupcijas iespēju novēršana valsts pārvaldē", starptautiskā sadarbība, sabiedrības iesaiste, labāka partiju finanšu kontrole un "koruptīvo tiesībpārkāpumu apkarošanas pilnveide". Pēdējo, piemēram, risināšot likumu labošana, starptautiskā sadarbība, kā arī KNAB, tiesu, policijas un prokuratūras darba pilnveidošana, labāka cietušo un informācijas avotu aizsardzība. Korupcijas iespējas samazināšot lielāka atklātība un informācijas pieejamība, valsts iepirkuma procedūru uzlabošana, amatpersonu interešu konfliktu novēršana, ētiskuma stiprināšana un pētījumi. Toties attiecībā uz partiju finansēšanu lielākā daļa šo lietu jau ir izdarītas. 
	"Piemēram, vai ir atrisināta partiju finansēšana no budžeta vai maksāšana par reklāmām?" jautā KNAB pārstāvis Aleksejs Loskutovs, kura vadībā dokuments tapis. Kad Diena norāda, ka stratēģijā par to nav runāts, viņš atkārto, ka konkrētie darbi paredzēti programmā, nevis stratēģijā. 
	Tās īstenošanai prasīti 12 miljoni latu, bet skaitlis dokumentā ne ar ko nav pamatots, un nav arī minēts, kā to izlietos. A.Loskutovs saka, ka summu izveidojuši dažādo iesaistīto iestāžu pieprasījumi, piemēram, policijas telpu modernizēšanai vai dežūrdaļās notiekošā fiksēšanai, bet konkrētais naudas sadalījums būšot norādīts otrā dokumentā.
	Dokumentu vēl pirms nonākšanas uz ministru galdiem kritizējušas vairākas organizācijas un iestādes, arī tādas, kas iesaistītas korupcijas apkarošanā. 
'Jaunais laiks' uz Eiroparlamentu 
startēs vienatnē
LETA  02/17/04     Partija "Jaunais laiks" (JL) Eiroparlamenta vēlēšanās startēs ar atsevišķu sarakstu, informēja JL frakcijas deputāts Aldis Kušķis. Viņš sacīja, ka partijai ir savu vēlētāji, kuri grib balsot par JL. 
	Jau ziņots, ka kopīgu sarakstu Eiroparlamenta vēlēšanās aicināja veidot Latvijas Pirmā partija, piesaistot arī Tautas partiju, jo minētās partijas Eiroparlamentā strādā vienotā Eiropas Tautas partijas - Eiropas demokrātu grupā. 
	Kušķis informēja, ka visbiežāk partijas iekšējā aptaujā Eiroparlamentam tiek minēti frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš, deputāte Ina Druviete, Solvita Āboltiņa un Liene Liepiņa. 
	Kušķis arī norādīja, ka partijas devīze Eiroparlamenta vēlēšanās varētu būt "Gods kalpot Latvijai", un partija Eiroparlamenta vēlēšanām gatavo savu programmu. 

Repše atteicies sadarboties 
ar Parlamentārās izmeklēšanas komisiju
LETA  02/17/04     Demisionējušais Ministru prezidents Einars Repše (JL) atteicies sadarboties ar Parlamentārās izmeklēšanas komisiju viņa darījumu pārbaudei. 
	Kā šodien komisijas sēdē informēja tās priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons (LPP), Repše nosūtījis komisijai vēstuli, kurā informē, ka informāciju par saviem iegādātajiem īpašumiem nesniegs. 
	Kā ziņots, šodienas komisijas sēde darba kārtībā bija iekļauts punkts: "Einara Repšes informācija par savu finansiālo darbību kopš 2002.gada 7.novembra." 
	Saeima parlamentārās izmeklēšanas komisiju Repšes finansiālo darbību pārbaudei izveidoja 5.februārī.
Pretēji JL nostājai 
vāc parakstus Repšes atbalstam 
Diena  02/18/04    Lai arī Dienas aptaujātie Jaunā laika Saeimas deputāti nepieļāva iespēju spiediena rezultātā panākt, lai Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga atkārtoti uzticētu valdības veidošanu premjeram Einaram Repšem, JL Jēkabpils nodaļa ir sākusi plašu parakstu vākšanas kampaņu par atbalstu E.Repšem, pretējā gadījumā aicinot atlaist Saeimu. Par to Dienu informēja JL Jēkabpils nodaļas vadītāja Irēna Aleksejuka, norādot, ka vairākās vietās notiekot vietējā laikrakstā izsludinātā vēstuļu rakstīšana. Tās nosūtīs Valsts prezidentei un vairākiem medijiem. Jau agrāk E.Repšem tuvāki politiķi ir izteikušies, ka JL nesteigsies iekļauties valdības veidošanā, ja tā neatbildīs JL principiem, cerībā, ka prezidente tomēr aicinās E.Repši vēlreiz amatā.
	Valsts prezidente, kura patlaban viesojas Maltā un konsultācijas ar partijām atsāks nedēļas otrajā pusē, vairākkārt ir noraidījusi iespēju vēlreiz uzticēt valdības veidošanu E.Repšem, ļaujot noprast, ka tam par iemeslu ir valdības nepaveiktie darbi, gatavojoties uzņemšanai Eiropas Savienībā, kā arī sabiedrībā radītā konfrontācija neprasmīgi īstenotās izglītības reformas dēļ. Dažuprāt, E.Repšes atteikšanās ierasties uz viņa darbību vērtējošo parlamentāro izmeklēšanas komisiju var kļūt par vēl vienu šķērsli viņa atkārtotai nominēšanai. 
	Taču gan JL Jēkabpils nodaļas vadītāja, gan vairāki JL Saeimas deputāti noraida iespēju, ka JL varētu kritiski novērtēt sava premjera darbību. "Mēs to nevērtēsim, bet pie mums nāk iedzīvotāji, kas ir ar mietiem gatavi iet uz Rīgu," sacīja I.Aleksejuka, kas aģentūrai LETA minējusi - jau saņemtas vairāk nekā 500 vēstules. Jāatgādina, ka 8.Saeimas vēlēšanās par JL nobalsoja 237 452 pilsoņi. 
	JL neorganizē atbalsta vēstules, bet cilvēki patiešām ir izteikuši vēlmi kaut ko darīt premjera atbalstam, presei otrdien apgalvoja JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš. Aģentūra LETA pirmdien ziņoja, ka neoficiāli "kāds JL valdes loceklis pieļāva - partija tic, ka prezidente tomēr nominēs Repši, pretējā gadījumā JL atbalstītāji sūtīšot prezidentei tūkstošiem vēstuļu". Atbalsta akcijas tiek organizētas arī Cēsīs. Taču, aptaujājot JL deputātus, Diena secināja, ka viņi respektēs prezidentes kompetenci izraudzīties premjera kandidātu un noraida iespēju šādā veidā izdarīt spiedienu. "Ļoti erudīta prezidente, tāpēc negatavojos apstrīdēt viņas kompetenci," sacīja Andrejs Radzēvičs. "Uz prezidenti nedrīkst izdarīt spiedienu," piekrita arī Alberts Krūmiņš. Jānis Reirs norādīja - JL un arī E.Repše mēģinot noslāpēt tautas centienus rīkot atbalsta pasākumus E.Repšem, kas pats esot sacījis, ka atbalsts ir jāizsaka vēlēšanās.
	Tautas partija trešdien uzaicinājusi E.Repši uz frakcijas sēdi, un viņš ir solījis ierasties. K.Kariņš šo tikšanos uzskata par nozīmīgu: "Tā parādīs, vai viņi grib, vai negrib ar mums sadarboties." TP deputāti Gundars Bērziņš un Aigars Kalvītis uzsvēra prezidentes izšķirošo lomu, stabilas valdības izveidošanas iespēju saistot ar nosaukto premjera kandidātu. TP otrdien vēl nepiekrita JL prasībai atteikties no sadarbības ar Latvijas Pirmo partiju. Tā savukārt izteikusi vēlmi tikties ar JL un tēvzemiešiem, lai atbildētu uz jautājumiem par partijas ideoloģiju, kas radīja šaubas, sacīja Ainārs Šlesers (LPP).
	Apkopojot politiķu viedokļus, var secināt, ka pretēji iepriekš minētajam maz ticams, ka valdības veidošana tiks uzticēta A.Šleseram vai citam LPP pārstāvim, jo tas liegtu iespēju valdībā iekļauties Jaunajam laikam. Apšaubāmi arī, vai premjera kandidāts būs tēvzemietis Guntars Krasts, jo tas varētu apgrūtināt mazākumtautību izglītības reformas izraisītās spriedzes mazināšanu. Var izveidoties situācija, ka valdības veidošana jāuztic Zaļo un Zemnieku savienībai, kas par savu kandidātu minējusi Induli Emsi, ja JL nepiekristu izvirzīt E.Repšes vietā citu premjera kandidātu un šā iemesla dēļ arī paziņotu par aiziešanu opozīcijā.
Latvijas patērētāji esot patriotiski
NRA  02/12/04     Latvijas patērētajiem piemīt nacionālais patriotisms, izvēloties preces, uzskata vakar notikušās diskusijas par nacionālo brendu aizsardzību dalībnieki. Diskusija notika konkursā Baltijas Gada brends, aģentūru LETA informēja pasākuma organizatori. Latvijas institūta direktors Ojārs Kalniņš uzskata, ka Latvijas patērētājs ir patriotisks, bet šaubās, vai tas ir apzināts patriotisms, vairāk pieļaujot domu, ka tas vairāk pamatots ar preces kvalitāti. 
	"Domāju, ka Latvijai vairāk jāpiedalās starptautiskajos pasākumos, nepieciešams popularizēt un reklamēt Latviju un Latvijas preces. Reklāmas aģentūras Zoom! direktors Ēriks Stendzenieks atzina, ka Latvijā patriotisms attiecībā uz preces izvēli ir izteikts. Pircēji meklē Latvijas preces un pakalpojumus, un tikai gadījumā, ja tādu nav, piemēram, audiotehnika, lidojumi un citi, izvēlas ārzemju preci.
Latvijas iedzīvotāji ņem kredītus uz nebēdu
NRA  02/12/04     Pagājušajā gadā privātpersonām (rezidentiem) izsniegto patēriņa kredītu apjoms palielinājies par 65,5% jeb 54,14 miljoniem latu, BNS uzzināja Finanšu un kapitāla tirgus komisijā. 
	Komisijas apkopotie dati liecina, ka privātpersonām, kuras ir Latvijas rezidenti, kredītos patēriņa preču iegādei Latvijas komercbankas 2003. gada 31. decembrī bija izsniegušas kopumā 136,797 miljonus latu pretstatā 82,657 miljoniem latu 2002. gada 31. decembrī. 
	Savukārt privātpersonām (rezidentiem) izsniegto kredītu apjoms mājokļu iegādei minētajā laika periodā audzis divas reizes jeb par 249,131 miljonu latu, un 2003. gada beigās privātpersonām rezidentiem kredītos mājokļu iegādei kopumā bija izsniegti 486,712 miljoni latu (237,581 miljons latu 2002. gada beigās). 
	Kopumā Latvijas komercbankas decembra beigās privātpersonām, kuras ir Latvijas rezidenti, aizdevumos bija izsniegušas 743,462 miljonus latu, kas ir par 77,1% jeb 323,646 miljoniem latu vairāk nekā 2002. gada 31. decembrī, kad komercbankas privātpersonām aizdevumos bija izsniegušas kopumā 419,816 miljonus latu.
Strauji pieaug dzīves dārdzība
NRA  02/12/04    Latvijā strauji kāpj dzīves dārdzība, īpaši pieaug pārtikas cenas, šadas bažas pauž Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS). Arodbiedrības pieprasa nekavējoties rīkoties valdībai, lai nepieļautu iedzīvotāju dzīves līmeņa pasliktināšanos. 	Atbilstoši arodbiedrību vairākkārt izteiktajām prognozēm, pašlak Latvijā notiek straujš dzīves dārdzības kāpums. Īpaši novērojams uztura produktu cenu kāpums par 3,2 procentiem pēdējo divu mēnešu laikā. LBAS uzskata, ka šī situācija prasa valstisku programmu, lai nepieļautu iedzīvotāju dzīves līmeņa pazemināšanos.
The Economist apraksta 
varas problēmas Latvijā un Lietuvā 
Diena  02/14/04    Britu žurnāls The Economist, jaunākajā numurā aprakstot valdības krīzi Latvijā un prezidenta skandālu Lietuvā, nedaudz ironiski raksturojis notiekošo kā "nelielas vietējās grūtības" un norādījis, ka politiskās sistēmas bijušajā padomju telpā arvien ir vājas.
	Citējot Ārpolitikas institūta direktoru Ati Lejiņu, kurš Latviju pielīdzina Ziemeļeiropas Itālijai, The Economist min, ka arī Igaunijā kopš neatkarības bijušas 11 valdības, Polijā pašreizējā ir pirmā, kas sagaidījusi otro dzimšanas dienu. "Iemeslu ir daudz - daudz mazu, jaunu partiju, pārāk daudz politiska biznesa saišu kopš padomju laikiem, vajadzība precīzāk noregulēt politiskās sistēmas. Daži uzskata, ka pāreja no proporcionālām vēlēšanām uz vienmandāta apgabaliem radītu skaitā mazāk, bet ilgāk dzīvojošas partijas," teikts rakstā. 
	Žurnāls atgādina prezidentes teikto par latviešu politikas līdzību meksikāņu seriālam un norāda, ka komentētāji valdības krīzē vaino premjera Einara Repšes (JL) rakstura asumu un cīņu pret korupciju, kas guvusi atsaucību vēlētājos, bet mazāk dažās bagātās un ietekmīgās personās. Taču, ja latviešiem koalīciju sagrūšana esot ierasts notikums, tad Lietuvā sāktā prezidenta atstādināšana ir jauna politiskā teritorija. Lietai ievelkoties, Rolanda Paksa oponentiem kļūst mazākas izredzes no viņa atbrīvoties pirms valsts iestāšanās ES un NATO un, lai gan tagad ārzemju valstsvīri izvairās no Viļņas apciemošanas, būšot grūti R.Paksu atturēt no ierašanās NATO vadības sanāksmē Turcijā.
	Uzmanību Baltijai šonedēļ pievērsis arī izdevums International Herald Tribune, vienā atvērumā publicējot speciālreportāžu rubrikā Jaunā Eiropa. Tajā aprakstīts, kā šīs valstis ES cer uz Īrijas piemēram līdzīgu attīstību, un kā divi to lielākie plusi minēta jau vēsturiskā atrašanās tirdzniecības ceļu krustpunktā un par rietumniekiem labāka Krievijas izpratne. Taču "jebkurš veiksmes stāsts izrietēs no cilvēku resursiem, jo citu tur ir maz". Vēl pa rakstam veltīts to ārpolitikai, ar Latvijas acīm raugoties uz Krieviju un ASV, plaukstošo ekonomiku ciešajām saitēm ar skandināviem un krievu minoritātei. Pieminot nesenos protestus izglītības reformas dēļ, IHT raksta - par spīti šādiem uzliesmojumiem, ikdienā izteikta naidīguma starp abām tautībām neesot.
Dzīves līmenis Rīgā un Latgalē atšķiras
LETA  02/13/04     Zemākais iekšzemes kopprodukta rādītājs (IKP) uz vienu Latvijas iedzīvotāju 2002.gadā bijis Latgalē, kur IKP veidoja 1158 latus, liecina gadskārtējā ziņojuma par tautsaimniecības attīstību dati. 
	Labākais rādītājs IKP jomā uz vienu iedzīvotāju 2002.gadā bija Rīgas reģionam, kur to veidoja - 3064 lati. Kopumā Rīgas rādītāju atšķirība ar Latgali bija gandrīz 2,6 reizes. 
	Vairāk nekā trīs reizes atšķiras arī abos reģionos reģistrētais bezdarba līmenis, 2002.gadā Rīgas reģionā bezdarba līmenis bija 5,2 %, bet Latgalē attiecīgi - 18,1 %. 
	Līdzīgas atšķirības ir arī valsts iedzīvotāju ienākuma nodokļa apmērā uz vienu iedzīvotāju. Pētījuma dati parāda, ka Rīgā tas bija 122,1 lats, bet Latgalē tikai 49,3 lati. 
	Ikgadējā Tautsaimniecības ziņojuma dati liecina, ka 2002.gadā Rīgas reģionā uz 1000 iedzīvotājiem bija apmēram 28 ekonomiski aktīvi uzņēmēji un uzņēmējsabiedrības, bet Latgalē šis skaits bija tikai 9,5 uzņēmēji. 
	Tāpat sociāli ekonomiskās attīstības ziņā jeb pēc svērtā attīstības indeksa Rīgas reģions pārliecinoši ieņem pirmo vietu - svērtais attīstības indekss tam ir 2,106. Pārējiem četriem Latvijas reģioniem šis rādītājs ir negatīvs. 
	Rīgas reģiona augstos ekonomiskos rādītājus nodrošina Rīga, kur jau vairākus gadus ir visaugstākā IKP vērtība, rēķinot uz vienu Latvijas iedzīvotāju. 
Latvijas Banka: 
IKP pieaugums Latvijā pērn - 7,2%
BNS  02/13/04     Operatīvie dati lielākajām tautsaimniecības nozarēm liecina, ka Latvijas iekšzemes kopprodukts (IKP) pagājušajā gadā pieauga par 7,2%, sacīts Latvijas Bankas prezidenta Ilmāra Rimšēviča piezīmēs par Latvijas tautsaimniecības attīstību. 	"Saskaņā ar operatīvo informāciju par ražošanas izaugsmi lielākajās tautsaimniecības nozarēs 2003.gads tautsaimniecības attīstībai bijis ļoti veiksmīgs un piepildījusies Latvijas Bankas tautsaimniecības attīstības prognoze 2003.gadam - reālais IKP pieauga par 7,2%," pavēstīja Rimšēvičs. 
	Centrālā banka min, ka apstrādes rūpniecības produkcijas izlaide salīdzināmajās cenās 2003.gadā palielinājās par 7,9%, tostarp decembrī sezonāli izlīdzinātais apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu pieauga par 9,5%. Arī tirdzniecībā saglabājās augsts izaugsmes temps - mazumtirdzniecības apgrozījums salīdzināmajās cenās 2003.gadā pieauga par 13%, tostarp decembrī - par 14%. 
	Latvijas Bankā atzina, ka transporta nozarē 2003.gadā sasniegti ļoti labi rezultāti, lai gan nedarbojās maģistrālais naftas cauruļvads, - pa dzelzceļu pārvadāto kravu apjoms palielinājās par 20,6%, bet kopējais kravu apgrozījums ostās pieauga par 5%. Pa maģistrālo cauruļvadu transportēts par 10,6% vairāk dīzeļdegvielas nekā 2002.gadā. 
	Pēc Latvijas Bankas prognozēm, arī 2004.gadā reālā IKP pieaugums būs aptuveni 7%. "To nodrošinās galvenokārt apstrādes rūpniecības, būvniecības, tirdzniecības, transporta un sakaru nozares, kā arī dažu citu pakalpojumu sektora nozaru ražošanas izaugsme," paziņoja Rimšēvičs. 
	2002.gadā Latvijā IKP pieauga par 6,1%. 
Mežu veselības stāvokli vērtē kā labu
NRA  02/16/04     Regulāri meža veselības stāvokļa novērojumi, ko veic Valsts meža dienests, liecina, ka meža veselības stāvoklis Latvijā pērn vērtējams kā labs un salīdzinot ar pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem ir uzlabojies.
	Valsts meža dienesta veiktajā meža monitoringā meža veselības stāvokli raksturo, novērtējot vizuālo koku vainagu stāvokli - skuju vai lapu zudumu, krāsas maiņu un citus parametrus, ko ietekmē dažādi stresa faktori, piemēram, gaisa piesārņojums, kaitēkļi un slimības. Latvijā novērojumi par meža veselības stāvokli notiek jau vairāk nekā desmit gadu, informēja Valsts meža dienests. Apmēram 360 pastāvīgajos parauglaukumos, kas izvietoti visā valsts teritorijā, ik gadus tiek vizuāli novērtēti 24 valdaudzes koku vainagi un koku bojājumi. Iegūtie dati tiek izmantoti ikgadēja starptautiska pārskata Meža veselības stāvoklis Eiropā sagatavošanā.
	2003. gada novērojumu rezultāti liecina, ka aptuveni 87 procenti no visiem novērtētajiem kokiem uzskatāmi par nebojātiem vai viegli bojātiem un 13 procenti - par vidēji un stipri bojātiem. Salīdzinājumā ar pagājušā gadsimta deviņdesmitajiem gadiem pēdējos gados stāvoklis ir ievērojami uzlabojies, vidēji un stipri bojāto koku īpatsvaram samazinoties par 10-20 procentiem. Galvenokārt šī tendence attiecināma uz priedi. Domājams, ka tas saistīts ar vispārēju gaisa piesārņojuma samazināšanos Latvijā šajā periodā.
	Saskaņā ar 2003. gada rezultātiem teritoriālā ziņā parauglaukumi ar paaugstinātu skuju vai lapu zudumu vairāk koncentrējas valsts austrumu daļā - Krāslavas, Rēzeknes, Gulbenes, Alūksnes rajonā.
	Līdzīgi kā iepriekšējos gados arī 2003. gadā skujkokiem paaugstinātu skuju zudumu izraisījuši kaitēkļu bojājumi, nelabvēlīgi abiotiskie dabas faktori, kā arī slimības. Samērā bieži mežaudžu bojājumu cēlonis ir bebru applūdinājumi. Kopumā mežaudzēm raksturīgi lokāli bojājumi (kaitēkļi, bebru applūdinājumi, cilvēku izraisīti mehāniski bojājumi u. c.), taču daļā parauglaukumu, īpaši valsts austrumu daļā, pasliktināta koku vainagu stāvokļa iemesli nav noskaidroti.
	Meža monitorings Latvijā tiek veikts starptautiskā sadarbības programmā par gaisa piesārņojuma ietekmes uz mežiem novērtēšanu un monitoringu.
Ar slepenību Windau lietā 
grib muļķot sabiedrību
NRA  02/16/04    Valsts amatpersonas atsakās publiskot Latvijas valstij kaunpilno Stokholmas tirdzniecības palātas arbitrāžas spriedumu Windau lietā, kas pastiprina aizdomas par mēģinājumu slēpt kārtējās blēdības uzvaru pār valsti.
	Spriedums paredz, ka Latvijas valstij jāmaksā Bauskas koģenerācijas stacijas Windau īpašniekiem Nykomb Synergetics Technology Holding AB 1,6 miljoni latu, kā arī 100 000 latu par tiesas izdevumiem. Kopš sprieduma pasludināšanas pagājuši nepilni divi mēneši. Šai laikā valdības izveidotā darba grupa nolēma, ka spriedumu nevajadzētu pārsūdzēt, tā ka sprieduma publiskošanai šķēršļu nebūtu. 
	Tomēr Ekonomikas ministrija (EM), kuras rīcībā ir spriedums, kategoriski atteicās to publiskot. Kā iemesls tika minēts spriedumā iestrādātais konfidencialitātes statuss. Gan bijušais ekonomikas ministrs, gan Saeimas Juridiskās komisijas priekšsēdētāja par Windau lietas slepenību pauda izbrīnu. EM preses sekretāre Evita Urpena gan skaidroja, ka "šķīrējtiesas spriedums ir konfidenciāls, to ir noteikusi tiesa, un spriedumā ierakstīts, ka neviena puse nedrīkst spriedumu izpaust". 
	Ekonomikas ministra pienākumu izpildītājs Ivars Gaters (Jaunais laiks), lūgts komentēt slepenības iemeslus, teica: "Tā kā Stokholmas šķīrējtiesa attiecīgās lietas spriedumā noteikusi šo lietu par konfidenciālu, gadījumā, ja Latvija pārkāps tiesas spriedumu un izpaudīs informāciju, tā var radīt pamatu jaunai prasībai par tiesas sprieduma nepildīšanu. Šobrīd EM gatavo ziņojumu Ministru kabinetam par Stokholmas Starptautiskās šķīrējtiesas sprieduma izvērtēšanas gaitā gūtajiem secinājumiem."
	Tieslietu ministrijas valsts sekretāra pienākumu izpildītāja Veronika Krūmiņa skaidroja: "Windau lietas spriedums ir konfidenciāls, pamatojoties uz šķīrējtiesas noteikumiem. Šķīrējtiesas procesa konfidencialitāti nosaka Stokholmas Tirdzniecības kameras šķīrējtiesas noteikumi, pēc kuriem tika izskatīta Windau lieta. Tie kietver principu, ka spriedums var tikt publicēts tikai pēc otras puses piekrišanas saņemšanas".
	Arī advokāts Gundars Cers, kura birojs tiesā pārstāvēja Latvijas valsti, teica: "Jebkurš spriedums šķīrējtiesā ir konfidenciāls, un tas ir pieejams tikai gadījumā, ja abas puses tam piekrīt." Viņš atturējās komentēt sprieduma detaļas, sakot: "Spriedums ir par to, ka Latvenergo uzņēmumam Windau nav maksājis dubulto tarifu." Viņš arī atzina, ka Latvijas puse neuzstāja, lai spriedums būtu publisks. 
	Windau lietas pirmsākumi meklējami 1999. gada 30. novembrī, kad Andra Šķēles valdība nolēma nodrošināt līguma slēgšanu starp Latvenergo un Windau par Bauskas koģenerācijas stacijā saražotās elektroenerģijas pirkšanu par dubulto tarifu turpmākos astoņus gadus. Pēc advokāta Vaira Reinholda presē sniegtās informācijas, eksperti toreiz lēsuši, ka tas valstij gadā nestu miljona latu zaudējumus. Toreiz Windau plānoja uzcelt vēl 12 līdzīgas koģenerācijas stacijas, un tad valsts zaudējumi astoņu gadu laikā būtu aptuveni 100 miljoni latu. 
	Aprēķini toreiz saviļņoja deputātu prātus, un tie vērsās pēc palīdzības Satversmes tiesā. 2000. gada martā Satversmes tiesa atzina valdības lēmumu par neatbilstošu Satversmei, tātad par spēkā neesošu. Tad Windau īpašnieks Zviedrijas kompānija Nykomb Synergetics Technology Holding AB Stokholmas tirdzniecības palātas arbitrāžā pret Latvijas valsti iesniedza prasību par 8 miljonu latu piedziņu. Andra Bērziņa valdības laikā lietai tika uzlikts slepenības statuss un Ministru kabinetā pat tika pieņemts speciāls lēmums, kas lietas slepenību noteica atbilstoši likumam Par valsts noslēpumu. 
	Einars Repše, nākdams pie varas, apgalvoja, ka šīs blēdības priekšā valsts nepiekāpsies. Tomēr slepenības statuss netika atcelts. 
	"Nesaprotama ir valdības piekoptā paslēpju spēlīte. Jautājuma izskatīšana par Latvijas puses oficiālo pozīciju tika pasludināta par slepenu. Taču jau pēc nedēļas šīs pozīcijas izklāsts bija jāsniedz Stokholmas tiesā, kur tas kļuva zināms otrai pusei. Tātad iebildumu saturs tika slēpts nevis no pretējās puses, bet gan no sabiedrības," - tā presē pauda V. Reinholds. 
	Neizpratni par sprieduma konfidenciālo raksturu pauda bijušais ekonomikas ministrs un valdības darba grupas loceklis Windau lietā Juris Lujāns (Pirmā partija): "Es arī biju pārsteigts, uzzinot, ka spriedums ir konfidenciāls. Mēs ar tieslietu ministru tajā neko konfidenciālu nesaskatām. Latvijas valdībai, manuprāt, vajadzētu šīs lietas pārskatīt."
	Līdzīgu viedokli izteica Saeimas Juridiskās komisijas priekšsēdētāja Solvita Āboltiņa (Jaunais laiks): "Kas gan var būt slēpjams šķīrējtiesas spriedumā? Tiesas spriedumi var būt neizpaužami, ja tur ir runa, piemēram, par personīgām lietām, slimībām. Tā kā lēmumus par konfidencialitāti pieņem Ministru kabinets, tam jāspēj paskaidrot, kādēļ šāds lēmums ir pieņemts."
	Premjera preses sekretārs Guntars Gūte teica, ka E. Repšes viedokli Windau lietā premjera aizņemtības dēļ pagaidām nav iespējams uzzināt.
Darba samaksu virs 1000 latiem mēnesī 
Latvijā saņem 0,7% nodarbināto
LETA  02/15/04     Darba samaksu virs 1000 latiem mēnesī Latvijā saņem 4 600 iedzīvotāju, kas veido 0,7% no nodarbinātajiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes pērn oktobrī veiktais apsekojums. 
	Mēneša bruto darba samaksa no 1000 līdz 2000 latiem ir 3900 cilvēkiem jeb 0,6% no nodarbinātajiem. Tai skaitā privātajā sektorā šāda darba samaksa ir 2 800 cilvēkiem. 
	Darba samaksu no 2000 līdz 3000 latiem mēnesī saņem 500 cilvēku jeb 0,1% no nodarbināto kopskaita, tai skaitā privātajā sektorā šāda samaksa ir 400 cilvēkiem. 
	Mēneša bruto darba samaksa no 3000 līdz 4000 latiem, pēc statistikas pārvaldes datiem, ir 100 cilvēkiem, kuri visi nodarbināti privātajā sektorā. Arī darba samaksu no 4000 līdz 5000 latiem mēnesī saņem 100 nodarbinātie. 
	Kopumā valstī pērn oktobrī nodarbināti bija 612 300 cilvēku. Lielākajai daļai jeb 14% mēneša bruto darba samaksa ir no 150 līdz 200 latiem. 13,2% nodarbināto mēnesī saņēma minimālo darba samaksu, kas pērn bija 70 lati, bet 11% - no 80 līdz 100 latiem mēnesī. 
	2003.gada oktobrī darbiniekiem aprēķinātā mēneša bruto darba samaksa bez neregulārām izmaksām bija 194 lati, tai skaitā sabiedriskajā sektorā - 208 lati, bet privātajā sektorā - 184 lati. 
Tirdzniecības bilance pasliktinās 
NRA  02/17/04     Pērn Latvijā strauji pieauguši ārējās tirdzniecības apjomi. Eksports pieaudzis par 17,2%, kas ir straujākais pieaugums kopš 1997. gada. Importa apjoms pieaudzis vēl straujāk - par 19,7%, tādējādi palielinot importa pārsvaru pār eksportu līdz vēsturiskajam maksimumam - 81,1%.	Pērn atkal pēc dažu gadu pārtraukuma pieaudzis koksnes īpatsvars Latvijas preču eksportā. Koksnes dominante preču eksportā vienmēr tikusi uzskatīta par nevēlamu parādību, un pēdējos gados koksnes īpatsvars eksporta struktūrā bija nokrities no 37,4% 2000. gadā līdz 33,6% 2002. gadā. Pērn koksnes īpatsvars atkal pieaudzis, sasniedzot 35,2%. 
	Pagājušais gads bijis nelabvēlīgs pārtikas rūpniecības preču eksportētājiem. Pārtikas produktu eksports samazinājies par 6,7 miljoniem latu jeb 6,6%. Tiesa, 2002. gadā bija vērojams ļoti augsts šīs nozares eksporta pieaugums. Pārtikas preču eksporta samazinājums noticis galvenokārt uz Krievijas rēķina. Tā galvenās mūsu eksportpreces Krievijas virzienā - zivju konservu - eksports pērn pirmo reizi kopš 1999. gada samazinājies par 2,5 miljoniem latu un bija 20,8 miljoni latu. Vēl eksportā uz Krieviju dominēja medikamenti, mašīnas un mehānismi (dažādi darbagaldi), elektriskās mašīnas un iekārtas (elektroinstrumenti, elektromotori un ģeneratori, elektriskie transformatori), kā arī melnie metāli un to izstrādājumi. Jāpiebilst gan, ka Krievija nav Latvijas eksporta partneru pirmajā piecniekā.
	Pērn palielinājusies Eiropas Savienības daļa Latvijas eksporta struktūrā, sasniedzot 61,8% (2002. gadā - 60,4%) no Latvijas eksporta kopapjoma. Te gan ir pilnīgi lieki priecāties, jo uz ES galvenokārt tiek eksportētas preces ar visai zemu pievienoto vērtību: koksne un tās izstrādājumi (zāģmateriāli, apaļkoki, koka izstrādājumi, saplāksnis), mēbeles, dzelzs un neleģēts tērauds (stieņi, profili, stieples), krāsainie metāli un to izstrādājumi, sieviešu un vīriešu apģērbi. Pērn par galveno Latvijas eksporta partneri atkal kļuvusi Lielbritānija (2002. gadā Vācija), uz kurieni eksportēts 15,5% no visas eksporta kopvērtības. Tas galvenokārt izskaidrojams ar koksnes pieprasījuma pieaugumu šajā valstī, jo Lielbritānija ir lielākais Latvijas koksnes iepircējs. Vēl Latvijas eksporta partneru piecniekā ir Zviedrija, Lietuva un Igaunija. Te gan jāpiebilst, ka uzskaites īpatnību dēļ Latvija neskaitās nozīmīgs importa partneris nedz Lietuvai, nedz Igaunijai.
	Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati, preču eksports 2003. gadā sasniedza 1650,6 miljonus latu, bet importa kopvērtība bija 2989,2 miljoni latu. Joprojām turpina pieaugt starpība starp eksporta un importa kopvērtību. Ja 2002. gadā imports pārsniedza eksportu par 77,3%, tad 2003. gadā šī starpība bija 81,1%.
	Pērn eksports, salīdzinot ar 2002. gadu, pieauga par 241,8 miljoniem latu. 2003. gadā, tāpat kā iepriekšējos gados, nozīmīgāko vietu Latvijas eksportā ieņēma koksne un tās izstrādājumi - 35,2% no eksporta kopvērtības (2002. gadā - 33,6%), otrajā vietā atgriezušies tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi - 12,6% (12,8%), tālāk seko metāli un to izstrādājumi - 12,6% (13,2%), mašīnas un mehānismi; elektriskās iekārtas - 7,1% (6,5%), dažādi gatavie izstrādājumi (galvenokārt mēbeles) - 5,9% (5,9%).
	Eksporta pieaugums bija vērojams gandrīz visās nozīmīgākajās preču grupās, izņemot pārtikas rūpniecību. Visvairāk pieauga koksnes un tās izstrādājumu eksports - par 109 miljoniem latu jeb par 23%, tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu - par 28,6 miljoniem latu (15,9%), mašīnu un mehānismu; elektrisko iekārtu - par 25,8 miljoniem latu (28,4%), metālu un to izstrādājumu - par 22 miljoniem latu (11,9%), ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcijas - par 15,2 miljoniem latu (18,7%).
	2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, imports pieauga par 491,8 miljoniem latu. Importā nozīmīgāko vietu ieņēma mašīnas un mehānismi; elektriskās iekārtas - 21,1% no kopējā importa (2002. gadā - 21,3%), transporta līdzekļi - 10,5% (9,8%), ķīmiskās rūpniecības un tās saskarnozaru produkcija - 10,1% (10,5%), minerālie produkti - 9,9% (9,7%), metāli un to izstrādājumi - 9,3% (8,4%).
Ar jaunu sparu uzvirmo krievu skolu protesti
NRA  02/12/04    Teju 8000 protestētāju vakar izgāja Rīgas ielās, lai atkal atgādinātu, ka viņi ir pret izglītības reformu, kas noteic 60% mācību priekšmetu no šā gada 1. septembra mazākumtautību skolu 10. klasēs mācīt latviešu valodā.	Teju 8000 protestētāju vakar izgāja Rīgas ielās, lai atkal atgādinātu, ka viņi ir pret izglītības reformu, kas noteic 60% mācību priekšmetu no šā gada 1. septembra mazākumtautību skolu 10. klasēs mācīt latviešu valodā.
	"Krievu skolas nepadosies! "Nost ar reformu!" "Nē 60%-40%", "Rokas nost no krievu skolām!" - šādiem un līdzīgiem plakātiem un saukļiem krievu skolēni, viņu vecāki un atbalstītāji jau agrā rīta dzestrumā pieskandināja Pils laukumu pie Rīgas pils. Kā novēroja Neatkarīgā, plakāti lielākoties bija tie paši, kas pagājušajā mītiņā 5. februārī, bet protestētāju rindas kļuvušas pat vēl kuplākas. Daudzas skolas bija izgatavojušas viena tipa atpazīšanas zīmes, ap kurām pulcējās noteikto skolu skolēni. Par protestu laikus organizēšanu, aksesuāru sagādi un orientāciju uz plašāku publicitāti ne tikai latviešu un krievu valodā iznākošajos medijos liecināja arī daudzie T kreklos ar uzrakstiem angļu valodā "Rokas nost no krievu skolām!" tērptie jaunieši, vienādas piespraudītes. 
	"Mēs gribam mācīties dzimtajā valodā, tas ir viss, ko mēs vēlamies," rīta spelgonī, berzējot plaukstas un sārtos vaigus, Neatkarīgajai cits caur citu sacīja 7. klases skolēni Dana, Viktorija un Roma. "Es negribu mācīties krievu valodu un literatūru latviešu valodā," sacīja Viktorija. Uz Neatkarīgās norādi, ka tā taču nekādā gadījumā nebūs, skolēni neatbildēja, turpinot skandēt: "Nost ar reformu!" "Es negribu mācīties algebru latviski. Es jau tāpat nesaprotu šo priekšmetu krievu valodā, kas tad notiks, ja man tas vēl būs jāmācās latviski," sacīja Roma. Skolotāji bērniem nepārmetot, ka viņi piedalās protestos, sacīja septītklasnieki.
	"Kādā valstī mēs dzīvojam? Demokrātiskā, vai ne," sava viedokļa izklāstu sāka Svetlana, Rīgas 13. vidusskolas skolnieka māte, kura rokās turēja milzu plakātu un kaklā viņai rotājās rozā svilpe. "Mēs maksājam nodokļus, tāpat kā latvieši to dara. Un deputāti saņem algu arī no mūsu nodokļiem, tādēļ arī vispārējo izglītību gribam saņemt krievu valodā. Mans dēls nākamgad mācīsies 10. klasē, un es zinu, ka viņam tas būs grūti," sacīja Svetlana.
	1999. gadā aizsāktajai bilingvālās izglītības reformai un šogad 1. septembrī īstenojamajai pārejai uz mācībām latviešu valodā 60% apmērā vidusskolu 10. klasēs ir milzīga emocionālā slodze. Vairāki pētījumi arī atklājuši, ka 10 līdz 18% skolu tomēr nav gatavas šai pārejai, ka trūkst mācību materiālu un pienācīgi sagatavotu pedagogu.
	Pēc lēmuma pieņemšanas izsludināt likumu Grozījumi Izglītības likumā Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga nosūtīja vēstules Ministru prezidentam Einaram Repšem un Saeimas priekšsēdētājai Ingrīdai Ūdrei.
	Vēstulēs sacīts: "Es nevaru piekrist apgalvojumam, ka minētie grozījumi pasliktina vai būtiski ierobežo mazākumtautību tiesības, jo, salīdzinot ar Saeimas iepriekš apstiprināto Pārejas noteikumu 9. punkta 3. apakšpunkta redakciju, kura paredzēja mācību sākšanu mazākumtautību izglītības iestādēs desmitajās klasēs tikai valsts valodā, 5. februāra redakcija tiesiski nostiprina mazākumtautību tiesības iegūt izglītību dzimtajā valodā." Taču prezidente vērsa uzmanību uz atsevišķām Izglītības likuma normām, kuras nav labotas 5. februārī. Tās ir saistītas ar neskaidrībām par privāto skolu tiesībām un atšķirīgiem traktējumiem divos likuma punktos par skolu tiesībām izvēlēties mācību priekšmetus. 
	"Es vēlos lūgt Jūs kā valsts augstākās amatpersonas pievērst vislielāko uzmanību Izglītības likuma un tajā nostiprinātās izglītības reformas ieviešanai dzīvē. Ņemot vērā mazākumtautību izglītības jautājuma milzīgo emocionālo slodzi, es aicinu uzņemties atbildību par to, lai izglītības reformas ieviešana notiktu profesionāli, nevis politizēti. (..) Es uzskatu, ka Izglītības un zinātnes ministrijas pienākums ir sekot likuma īstenošanai un gādāt par izglītības kvalitāti visās skolās un visos mācību priekšmetos. Tām skolām, kurām ir vai būs jebkādas grūtības īstenot Izglītības likuma normas dzīvē, no ministrijas puses ir jāizstrādā individuālas un reālas atbalsta programmas un jānodrošina to realizēšana," teikts vēstulē.
	"Mēs jau to darām. Jau 2001. gadā bija zināms, ka 10-12% skolu būs grūtības, taču ar visām katra atsevišķa situācija tiek pārrunāta," Neatkarīgajai sacīja IZM Vispārējo lietu departamenta Integrācijas nodaļas vadītāja Evija Papule. Viņa solīja, ka arī turpmāk IZM rūpīgi izvērtēs situāciju katrā skolā un nāks pretī tiem, kuriem būs grūtības ar reformas īstenošanu. 
Ministrija cer uz direktoriem 
Diena  02/12/04     Sapulces un individuālas sarunas ar vecākiem un skolēniem pašreiz ir viens no galvenajiem mazākumtautību skolu direktoru ikdienas darbiem, gatavojoties šoruden noteiktajām mācību valodas pārmaiņām. Lai nomierinātu piketos satrauktos prātus, Izglītības un zinātnes ministrija (IZM) cer tieši uz mācību iestāžu vadītājiem, kuri savukārt gaida palīdzību no ministrijas. Trešdien kārtējā nesankcionētajā piketā pie Valsts prezidenta pils pulcējās ap 8000 skolēnu.
	Neskatoties uz Valsts prezidentes gatavību izsludināt Izglītības likuma grozījumus, jo tā īstenošanai šķēršļu skolās nav, skolēni pēc PCTVL politiķu mudinājuma pie Rīgas pils kliedza un svilpa pret tajos paredzētajām normām. No 1.septembra valsts un pašvaldību mazākumtautību 10.klasēs vismaz 60% no gada mācību stundu slodzes jāmācās latviski. Lielas nekārtības piketa laikā policija nav konstatējusi, pāris jauniešu aizturēti ar kāškrustu rotātiem plakātiem un par huligānismu.
	Lai politiķu sakūdīto bērnu prātus nomierinātu, galvenā skolā būs direktora autoritāte un pedagoģiskā meistarība, uzskata IZM. "Kad likuma grozījumi tiks izsludināti, ministrija nodrošinās to skaidrošanu, un pirmām kārtām direktoriem, kuru pienākums ir sniegt šo informāciju tālāk," informēja ministrijas valsts sekretāre Sarmīte Veģere. Bērni un vecāki pie skolu administrācijas ar neskaidrībām par latviski mācāmo stundu skaitu, mācību grāmatām, nereti arī skolas likteni nākotnē vēršas teju katru dienu, atzīst Dienas izvaicātie direktori. Viņuprāt, svarīgi būtu, lai pie skolām tomēr vērstos arī IZM un sabiedrības integrācijas lietu sekretariāta pārstāvji, nevis tikai inspektori pārbaužu laikā, kā nereti bijis šajā mācību gadā. No Dienas šonedēļ sazvanītajām vairāk nekā 10 skolām aptuveni puse direktoru nevarēja atcerēties, ka pie viņiem pārmaiņu skaidrošanas nolūkā būtu viesojies kādas valsts institūcijas pārstāvis. Tā vietā IZM vairākkārt aicinājusi direktorus uz tikšanos Rīgā, šomēnes - trīs dienas pa trim grupām. Pirmajā daļā direktori klausījās lekciju par demokrātiju, bet otrajā - pārrunāja aktualitātes. "Neteikšu, ka man daudz ko deva oficiālās runas. Vairāk šādās reizēs dod neformālie kontakti un izrunāšanās gan ar citiem direktoriem, gan ministrijas pārstāvjiem," atzina pasākumā pabijušais Rīgas 95.vidusskolas direktors Juris Celmiņš. 
	Politiskā "jezga", kā ap reformu sacelto ažiotāžu raksturoja Rīgas 55.vidusskolas direktore Vaclava Pluče, visvairāk skārusi Rīgas skolas. PCTVL dibinātais krievu skolu aizsardzības štābs lielākajā daļā no galvaspilsētas 59 mazākumtautību vidusskolām skolēnu vidū izveidojis savas atbalsta komitejas. "Mēs visvairāk gaidām, lai mūs nevis morāli visu laiku sistu neizdarībās, bet mēģinātu iejusties mūsu ādā," sarūgtināta bija V.Pluče. Izvaicātie direktori Dienai minēja, ka notikušas neskaitāmas vecāku sapulces, skolas padomes sēdes, individuālas sarunas ar pedagogiem, skolēniem, vecākiem, lai skaidrotu pārmaiņu būtību un mērķus. Vairākas skolas ir vai bijušas iesaistītas dažādos integrācijas, bilingvālās izglītības, skolu sadraudzības projektos.
	Viens no labiem veidiem, kā stāstīt vecākiem par skolas darbu, ir atvērto durvju dienas, kuras šajā pusgadā iecerējušas atsevišķas Rīgas skolas. Tas vecākiem dod iespēju klātienē pavērot, kā un kādā valodā stundās mācās viņu bērni, kādas ir viņu problēmas. Rēzeknes 6.vidusskola, kas pirms gada vecāku nostājas dēļ sevi atzina par pārmaiņām "negatavu", tagad, pēc skolas direktore teiktā, ir gatava, un tam lielu impulsu devuši arī skolā notiekošie latviešu valodas kursi vecākiem.
	Skolām visvairāk vēl ir vajadzīgs laiks, lai "viss ieietu savās sliedēs", atzina Rīgas 54.vidusskolas direktore Gaļina Gusakova un Daugavpils 17.vidusskolas direktors Ivars Škinčs. "Principā nekas traks te nav un nekas tik kardināli nemainīsies," sacīja I.Škinčs. "Mēs darām visu, lai nomierinātos vecāki un skolēni, lai saglabātu skolu, lai vidusskolas klasēs būtu skolēni," uzsvēra G.Gusakova.
Vecāki mācās latviešu valodu 
Diena  02/13/04     Izrādās, lai pastāstītu par sev svarīgo, liels vārdu krājums nav vajadzīgs. Uz valsts valodas kursu pasniedzējas aicinājumu pavingrināties, aprakstot savas izjūtas vai kādus notikumus, viens to dalībnieks Ventspilī atbildējis ļoti vienkārši: "Es esmu optimists. Es dzīvoju ar katru dienu labāk un labāk. Es priecājos redzēt mūsu grupu katru rītu."
	"Teikts ar akcentu, bet no sirds," Dienai teica Latviešu valodas apguves valsts programmas (LVAVP) koordinatore Ventspilī Līga Brūna. Viņa līdz šim valodu pārsvarā mācījusi cilvēkiem, kam tā vajadzīga naturalizācijas eksāmenu kārtošanai vai labākai konkurētspējai darba tirgū. Taču šogad pirmo reizi Ventspilī nokomplektētas trīs bezmaksas grupas, kurās latviešu valodu apgūt pieteicās pārsvarā gados jauni cilvēki, lai vēlāk palīdzētu to mācīties saviem bērniem. 
	"Ja mazākumtautību bērnu vecāki jau agrāk būtu mācīti un mācījušies latviešu valodu, iespējams, daudz gludāk notiktu arī tagad tik sāpīgi uztvertā izglītības reforma," Dienai pieļāva LVAVP projekta koordinatore Zaiga Dūka. Nedaudzas skolēnu vecāku grupas jau pirms pāris gadiem izveidojušās Rēzeknē, tādas bijušas un ir arī Rīgā, Daugavpilī, Liepājā, tagad Ventspilī. Z. Dūka ir pārliecināta, ka šāda mācību forma ies plašumā, ja vien to atļaus finansējums. 
	Latviešu valodu Ventspils 2.vidusskolas telpās galvenokārt pirmklasnieku vecākiem māca Inese Matisone. "Lieliski! Fantastiski!" ik pa brīdim viņa par aktivitāti un centību uzslavē Dienas vērotās nodarbības dalībnieces - "dāmu klubiņu", jo grupā ir tikai māmiņas. Skolotājas Ilva Suhmanova un Zaiga Dzene apgalvo, ka ar prieku vada nodarbības krievu bērnu vecākiem. "Viņi ir tik emocionāli un tieši, arī centīgi," atzina skolotājas. 
	Pasniedzējas saka, ka nodarbībās apzināti nerunā par starpnacionālām vai politiskām tēmām, kuras saistībā ar izglītības reformu bieži saasina politiķi. "Arī mūsu klausītāji par tām cenšas nedebatēt, tātad problēma tiek mākslīgi uzkurināta. Mēs runājam, kā latviešu valodu pielietot darbā un sadzīvē. Tas viņus patiešām interesē," konstatējušas skolotājas. Grib palīdzēt bērniem
	"Mans vīrs ir ukrainis, prot arī lietuviešu un latviešu valodu, bet mājās runājam krieviski," Dienai stāstīja kursu klausītāja Lada. "Taču jutām, ka dēlam Dmitrijam ar valsts valodu 1. klasē būs grūtības. Nāku uz nodarbībām, lai viņam vismaz sākumā palīdzētu," skaidroja jaunā sieviete. 
	Jeļena pieteikusies uz kursiem, lai savam mazajam Ņikitam mācībās būtu tikpat vajadzīga kā vecmāmiņa, kura latviešu valodu zina. Jūlija teica, ka viņas dēls Maksims, pirmklasnieks, latviski runājot lieliski, jo tā esot tēva dzimtā valoda. "Man kļuva kauns, ka es tik brīvi to vēl neprotu," skaidroja Maksima mamma. 
	Neviena no sievietēm nepieļāva, ka latviešu valoda viņām vai bērniem varētu stāties dzimtās vietā, bet nešaubījās arī, ka tā ir jāzina.
Valodas apguve
	- Latviešu valodas apguves valsts programma (LVAVP) ir izglītības pasākumu kopums 10 gadiem (1996.-2006.) brīvprātīgai latviešu valodas kā otrās valodas apguvei
	- Latvijas valsts LVAVP īstenošanai kopš 2001.gada ir piešķīrusi Ls 1 661 000;
	- Līdz 2002.gadam kursos mācījušies 15 413 skolu pedagogi, 5 694 pirmsskolas iestāžu pedagogi, 4859 iekšlietu sistēmas darbinieki, 1 862 mediķi
Dati : LVAVP
Prezidente iesaka precizējumus 
Izglītības likumā 
Diena  02/13/04     Izsludinot Izglītības likuma grozījumus, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga vēstulē premjeram un Saeimas priekšsēdētājai vienlaikus lūdz tajā iespējami īsā laikā precizēt to institūciju, kas nosaka, kādus priekšmetus mazākumtautību skolā mācīt latviski, kādus - dzimtajā valodā. Pašreiz atsevišķas normas to deleģē skolu kolektīvam, ko tām publiski valdība arī solījusi, bet citas - Izglītības un zinātnes ministrijai. Ministrs Kārlis Šadurskis (JL) ir pārliecināts, ka likums šajā gadījumā vēlreiz nav jāgroza, jo pietiks ar precizējumiem valsts izglītības standartā.
	"Lielu pretrunu šajās normās nav, jo skolas darbu reglamentē standarti," Dienai sacīja K.Šadurskis. Pamatskolas jau ilgāku laiku saskaņā ar savu satura pamatdokumentu jeb standartu realizē kādu no tā dēvētajiem četriem mazākumtautību izglītības modeļiem. Tie atšķiras ar straujāku vai pakāpeniskāku pāreju uz mācībām latviski vai bilingvāli. Pērnvasar valdības akceptētajā vidusskolu standartā, pēc K.Šadurska domām, jāprecizē, ka skolas pašas brīvi izvēlas dzimtajā vai valsts valodā apgūstamos priekšmetus, kā tas arī bija paredzēts. "Sagatavosim to uz tuvāko valdības sēdi," teica K.Šadurskis.
	Valsts prezidente iesaka labot arī normu, kas ir "netaisnīga un nepamatota" pret privātskolām, - valsts un pašvaldības piedalās tikai to skolu finansēšanā, kurās programmas tiek īstenotas valsts valodā. "Manuprāt, te tiesai jāizšķir, vai tas ir diskriminējoši vai nē," sacīja ministrs. Ja Satversmes tiesa šo normu atceltu, iespējams, valsts finansējums privātskolām tiktu pārtraukts vispār, jo tas prasītu pārāk lielus budžeta līdzekļus.

Naida daudzināšana
Latvijas avīze  02/16/04     Tiem, kuri kā ieganstu savai destruktīvajai rīcībai, lai Latvijas sabiedrībā pastiprinātu un saasinātu etniskās nesaskaņas un kurinātu nacionālo naidu, izmantojuši tikko pieņemto Izglītības likumu, savu mērķi sasniegt izdevies. 	Arvien skaidrāk iezīmējas tas, ka šī nav nekāda stihiskā "jauniešu revolūcija", ka galvenais nav jautājums par skolēnu vēlēšanos mācīties krieviski, bet jārunā par pragmatiski un profesionāli izplānotu darbību ķēdi, kuras mērķis - Latvijā panākt nacionālus nemierus.
	Pēdējo dienu notikumi liecina, ka nacionālā naida kurināšana jau nes augļus. 
	Plašsaziņas līdzekļi ziņo par attiecību krasu saasināšanos gan starp Āgenskalna sākumskolu (mācības notiek latviski) un 34. vidusskolu (mācības - krieviski), gan arī par krievu pusaudžu uzbrukumiem 69. vidusskolas skolēniem. Latvijas interneta portālu lasītāju komentāros uzzinām, ka līdzīgi procesi norisinās arī citviet. Turpat izskan doma, ka tas atgādina 80. un 90. gadu notikumus, taču pēdējo gadu laikā, gan pieaugot sabiedrības labklājībai, gan meklējot un atrodot dažādus sabiedrības integrācijas ceļus, nesaskaņas mazinājās. 
	Nu parādījusies vēl kāda tendence: krievvalodīgās sabiedrības uzkurināšanā arvien aktīvāk iesaistās pats ietekmīgākais sabiedriskās domas ietekmēšanas līdzeklis -- televīzija. To efektu, kuru sabiedrībā iespējams radīt vienam TV raidījumam, diez vai sasniegs desmitiem rakstu krievvalodīgajā presē. Latvijā nav un nebūs politiskas cenzūras. Jebkuram viedoklim ir tiesības tapt uzklausītam arī no TV ekrāniem. Taču, jo spēcīgāka ir plašsaziņas līdzekļa ietekme uz cilvēka apziņu, jo lielāku pilsonisko atbildību sagaidu no žurnālistiem, kuri tur strādā. Tomēr ne tikai privātā TV 5 kanāla diskusijās, bet arī valsts LTV 7 raidījumos krievu valodā - gan "Strana LV" ("Zeme LV"), gan "Process" - biežāk un skaļāk tiek daudzināts, ka "etniskie konflikti ir neizbēgami", "valsts dara pāri nevainīgiem bērniem", "mani, krievu, par latvieti neviens nepārtaisīs". Tiek rādīti skatītāju telefonaptauju rezultāti, kuri liecina: vairākums domā, ka ir neizbēgami etniskie konflikti. Manuprāt, gan LTV, gan arī NRTVP atbildīgajām amatpersonām jāuzņemas atbildība par šo vienpusīgo informāciju, kura tiek raidīta sabiedrības daļai, kas jau tā ir pamatīgi satrakojusies. Vai, nekritiski pieļaujot to, ka valsts TV žurnālisti iesaistās mērķtiecīgi organizētajā etnisko grupu sanaidošanas procesā, LTV vadība un NRTVP darbojas visas sabiedrības labā? (Nedomāju, ka etniskā naida kurināšana par labu nāk jebkādai minoritātei.) Kāpēc tiek pieļauts, ka diskusijās noslāpēts tas, ka Izglītības likuma prasības par pāreju uz daļēju apmācību latviešu valodā nav nekas jauns, ka tas jau ticis nolemts un akceptēts pirms vairākiem gadiem? Tikai acīmredzot krievu skolu vadība visu laiku ticēja, ka "māte Krievija mūs neaizmirsīs", ka šī prasība ar laiku tiks atcelta. Dīvaini, bet netika, un nu var palīdzēt tikai "mātes Krievijas" pieredze revolūciju un diversiju organizēšanā.
	Imants Ziedonis iedzīvināja vārda "daudzināt" jēgu - tā nav tikai pieminēšana, bet arī vairošana. Ja daudzina prieku, vairojas prieks. Bet, daudzinot negatīvo, naidpilno, vairojas naids. Personīgi pazīstu latviešus, kuri apgalvo: līdz šim viņi attiecībās ar krieviem nav izjutuši nekādu nacionālo barjeru, bet nu, redzot šo mērķtiecīgo naida eskalāciju, viņi tai vairs nespēj turēties pretī. Un nevar ilgāk dzīvot ar Raiņa principu: "Ļauj sevim pāri darīt, jo tu liels." Cik ilgi iespējams bezkaislīgi vērot savai tautai un valstij naidīgi noskaņotu cilvēku izaicinošo rīcību, saglabājot savu pašcieņu? Arī ar šo psiholoģisko īpašību acīmredzot rēķinājušies "krievu valodas aizstāvju revolūcijas" režisori, cerot, ka reiz taču latvieši neizturēs. Un tad notiks tas, ko "piektā kolonna" vēlas visvairāk: pavisam īsti grautiņi, neviltots nacionālais naids. Ka būs tāds sensacionāls stāsts par latviešiem - Baltijas "maķedoniešiem", kuru aši varētu tiražēt ārvalstu mediji.
Nevēlas krievu integrāciju
LETA  02/17/04     Līdzekļus, kas tiek un tiks izmantoti latviešu valodas mācībām cittautību skolās, jāpiešķir izglītības kvalitātes celšanai latviešu mācībvalodas skolās un jaunu skolu dibināšanai Latgales pagastos, kur nav iespējams iegūt izglītību latviešu valodā, teikts Latvijas Aizsargu organizācijas, jaunatnes organizācijas "Klubs 415" un apvienības "Nē ES" izplatītajā paziņojumā. Pēc minēto organizāciju domām, daļu šo resursu nepieciešams ieguldīt nacionālās kultūras attīstībā, atstājot latviešu valodas apguvi mazākumtautību skolās pašu cittautiešu ziņā. Paziņojumā norādīts, ka tas mazinātu uz Krieviju orientētu grupu ieplūšanu pilsoņu vidū. Organizācijas uzskata, ka ar likumu nepieciešams noteikt valsts valodas lietošanu vienīgi pamata un vidusskolās kā lietvedības valodu. Augstākajās mācību, valsts un pašvaldību iestādēs, kā arī uzņēmējdarbībā, reglamentēšana nepieciešama tādā daudzumā, lai pilnībā tiktu nodrošinātas pilsoņu tiesības savas valsts teritorijā brīvi sazināties valsts valodā.
Ivanovs sūdzas Eiropas valstīm 
par Latvijas izglītības likumu
NRA  02/18/04     Krievijas ārlietu ministrs Igors Ivanovs ir nosūtījis Eiropas valstu ārlietu ministriem un Eiropas organizācijām, kas rūpējas par cilvēktiesību ievērošanu, vēstules, kurās kritizē Latvijas Saeimas pieņemtos Izglītības likuma grozījumus.	"Saistībā ar jaunāko likumu par mācībām krievu valodā es nosūtīju vēstules visiem Eiropas valstu ārlietu ministriem, kā arī to Eiropas organizāciju, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesībām, vadītājiem. Un es ceru, ka šīs organizācijas pienācīgi reaģēs uz mūsu bažām," sacīja Krievijas ārlietu ministrs preses konferencē Maskavā pēc tikšanās ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) priekšsēdētāju Bulgārijas ārlietu ministru Solomonu Pasi, informē BNS. 
	I. Ivanovs teicis, ka sarunās ar S. Pasi vērsis viņa uzmanību uz Krievijas neapmierinātību ar krievvalodīgo stāvokli Latvijā un Igaunijā. Krievijas ārlietu ministrs gan neminēja konkrētas valstis un organizācijas, kurām vēstules nosūtītas.
Valdības veidotājiem jāuzņemas 
atbildība par izglītības reformu
NRA  02/18/04     Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija (LSDSP) uzskata par nepieciešamu paust savu viedokli par kritisko situāciju Rīgā, par ko atbildība jāuzņemas valdību veidojošajām labējām partijām.
	Nule izsludinātā izglītības reforma ir izraisījusi krievvalodīgās sabiedrības daļas sašutumu, kas robežojas ar starpnacionālu konfliktu. Pie tā vainojama valdība, kura likuma reformas veidošanas procesā ignorējusi sabiedrību, ar ko kārtējo reizi pierādījusi, ka labēja politika nav vērsta uz cilvēku. Gandrīz pusotra gada laikā, kas pagājis kopš 8. Saeimas vēlēšanām, ministrs Kārlis Šadurskis nav spējis (vai varbūt nav vēlējies?) nodrošināt šā sabiedriski nozīmīgā likuma publisku apspriešanu, nav pietiekami izskaidrojis reformas nepieciešamību un Izglītības likuma grozījumu būtību auditorijā, kuru šī reforma skars tieši, nav rūpējies par dialogu ar Latvijas valsts iedzīvotājiem. Tagad radušos situāciju veiksmīgi izmanto it kā krievu nācijas aizstāvju pozīcijās nostājušies politiķi (Kotovs, Giļmans, Pliners, Ždanoka...). Izdabājot Krievijas radikālajiem spēkiem, tiek darīts viss iespējamais un neiespējamais, lai kavētu Latvijas sabiedrības integrāciju. Cieš Latvijas bērni un jaunieši, jo situācija draud novest pie dažādu tautību jauno atvašu huligānisma un savstarpējas fiziskas izrēķināšanās. Diemžēl valdībai, šķiet, jaunatnes liktenis ir vienaldzīgs.
	Pašlaik valdība stūrgalvīgi atsakās atzīt problēmas dziļumu un to vispār ignorē. Nav brīnums, ka pēc šādas attieksmes izrādīšanas Krievijas valsts dome ir pieņēmusi lēmumu sagatavot likumprojektu, kas paredz vairāku sankciju, tostarp arī ekonomisku, noteikšanu Latvijai. Demisionējošajai Einara Repšes valdībai laikam vienalga, kādā virzienā attīstās starpvalstu attiecības. Nemaz nerunājot par to, ka konfliktu veicināja TB/LNNK deputāti, acīm redzami manipulējot ar likuma normām tā skatīšanas gaitā un panākot tādu normu iekļaušanu, kas nonāk krasā konfrontācijā pat ar Izglītības ministrijas piedāvāto kompromisa variantu.
	LSDSP uzskata, ka radītā situācija tiek izmantota arī kā valdības provokācija pret Rīgas domes vadošo koalīciju - jo tieši tai būs jāuzņemas galvenās grūtības, pieņemto reformu realizējot dzīvē (saskaņā ar statistiku 60% skolu ar krievu mācību valodu atrodas tieši Rīgā). Tādējādi sabiedriskais negatīvisms tiks novirzīts uz Rīgas domi, bet konflikta ierosinātāji - Jaunā laika vadītā koalīcija - cer tikt cauri sveikā. Rīgas pašvaldība daudz darījusi, lai varētu realizēt iepriekš noteikto valsts vispārējās izglītības standartu, kas paredzēja, ka mazākumtautību skolās 60% mācību priekšmetu apgūs valsts valodā, bet 40% mācību stundu notiks mazākumtautību valodā. Domājams, tas bija visiem pieņemami, turklāt mazākumtautību skolas pašas varēja izvēlēties valsts valodā pasniedzamos priekšmetus. 
	Uzreiz pēc šā valsts vispārējās izglītības standarta apstiprināšanas Rīgas pašvaldība sagatavoja savu rīcības programmu, kas lielā mērā jau izpildīta. Tika ļoti rūpīgi apzinātas visas Rīgas skolas, noskaidrojot katra mācību priekšmeta skolotāja gatavību pasniegt savu priekšmetu latviešu valodā. Katrai mazākumtautību skolai ir savs plāns, kā pāriet uz mācībām galvenokārt valsts valodā; to izstrādes gaitā tika arī izvērtēts, kādus mācību priekšmetus skolēni ir gatavi apgūt latviešu valodā.
	Tagad nopietnajam pašvaldības ieguldījumam dialogā ar sabiedrību diemžēl pārvilkta svītra. Turklāt LSDSP liekas pavisam nepieņemami, ka politisku problēmu risināšanā tiek iesaistīti nepilngadīgie, kas tiek mudināti boikotēt mācības, to vietā piedaloties musinošos un pat savstarpēju agresivitāti veicinošās akcijās. Jau vairākas reizes Rīgas ielās ir izgājuši vairāki tūkstoši skolēnu, paužot savu noraidošo attieksmi praktiski pret Einara Repšes vadītās valdības politiku. Aiz izdaudzinātā šīs valdības ideoloģiskā pārākuma un profesionalitātes būtībā slēpjas kaut kas haotisks. Tā sauktā Deklarācija par Einara Repšes vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību patiesībā nekādi nav stratēģisks dokuments, bet gan tikai uz lozungiem balstīta politisku kompanjonu vienošanās.
	LSDSP aicina nākamo valdības koalīciju un nākamos ministrus neiet Einara Repšes valdības pēdās un nepieļaut tik rupjas kļūdas, bet gan katru sabiedriski nozīmīgu lēmumu vispirms rūpīgi izvērtēt, prognozējot sabiedrības reakciju un iespējamās sekas, nevis veicināt Latvijā dzīvojošo tautu savstarpējos pārmetumus un šķelt sabiedrību.
Vai šoreiz zinātniekus sadzirdēs
NRA  02/16/04     Latvijas Zinātnieku savienība (LZS) mudina jaunās valdības veidotājus topošajā Ministru kabineta deklarācijā paust savu attieksmi pret zinātnes lietām Latvijā. 
	Tas vispirms ir konkrēts aicinājums ierakstīt šajā dokumentā apņemšanos 2004. gadā izpildīt Likumā par zinātnisko darbību (16. pants) jau sen definēto prasību - iesniegt Saeimas apstiprināšanai Latvijas valsts zinātnes un tehnoloģijas attīstības stratēģiju. LZS atgādina, ka Latvijai kā Eiropas Savienības dalībvalstij būs jāpilda Lisabonas (2000) stratēģija un Barselonā (2002) deklarētie mērķi. Tie nosaka tādus zinātnes finansējuma apmērus, no kuriem Latvija atpaliek vairāk par citām Baltijas un Austrumeiropas valstīm. "Mūsu talantīgā jaunatne dodas uz ārzemēm un tur atrod pielietojumu savām spējām," teikts LZS aicinājumā jaunizveidojamai valdībai. 
	Vārdos visas Latvijas valdības, sākot ar 1990. gadu, ir bijušas par to, ka valstij vajadzīga laba, uz modernām tehnoloģijām balstīta zinātne. Tam piekritis arī premjerministrs Einars Repše, pērnvasar piedaloties Zinātņu akadēmijas senāta sēdē.
Piemin Afganistānā kritušos
LETA  02/16/04    Lai pieminētu Afganistānas karā kritušos karavīrus, Brāļu kapos pie Mūžīgās uguns pulcējās Afganistānas kara veterāni. Šogad aprit tieši 15 gadi kopš PSRS karaspēka izvešanas no Afganistānas. Šajā karā krita aptuveni 15 000 karavīru. No Latvijas padomju armijas Afganistānas karā karojuši aptuveni 3640 vīru, no tiem, pēc oficiālajām ziņām, bojā gāja 54 Latvijas jaunieši, 177 guva dažādus ievainojumus, bet viens joprojām tiek uzskatīts par pazudušu bez vēsts.
Pērn Latviju apmeklējis lielākais 
ārzemnieku skaits desmit gados
BNS  02/17/04    Pagājušajā gadā Latviju apmeklējis vislielākais ārzemnieku skaits pēdējo desmit gadu laikā - ārvalstnieki, izbraucot no Latvijas, valsts robežu pērn šķērsojuši 2,47 miljonus reižu, kas ir par 8,7% jeb 197 tūkstošiem reižu vairāk nekā 2002.gadā, pastāstīja Centrālajā statistikas pārvaldē (CSP). 
	Lielākā daļa ārzemju viesu bijuši tuvāko kaimiņvalstu - Lietuvas (31%) un Igaunijas (26%) - iedzīvotāji. Latviju aktīvi pērn apmeklēja arī viesi no Vācijas (8%), Krievijas (8%), Somijas (7%) un Polijas (4%). No Eiropas Savienības valstīm ieradās 24% ārzemju viesu. 
	CSP dati liecina, ka 33% ārzemnieku Latvijā ieradušies tikai caurbraucot (tranzītā), brīvdienu pavadīšanu Latvijā kā galveno ceļojuma motīvu minējuši 20% ārzemju viesu, darījumu kārtošanu - 16%, bet draugu un radu apmeklējumu - 15% ārzemju viesu. 
	No ceļotāju kopskaita 80% Latvijā ieradās ar autotransportu, 8% - ar lidmašīnu, 7% - ar kuģi un 5% - ar vilcienu. 
	Latvijā viesi pērn uzturējās vidēji 1,9 dienas, kas ir mazāk nekā iepriekšējā gadā (2,1 diena). 61% no visiem ceļotājiem bija vienas dienas viesi, tas ir, valstī nenakšņoja; 27% ceļojums ilga 1-3 dienas, 8% - 4-7 dienas un tikai 4% valstī uzturējās ilgāk nekā septiņas dienas. 46% no ārzemju vairākdienu ceļotājiem apmetās viesnīcās, 31% - pie radiem vai draugiem. 
	Pēc statistikas pārvaldes informācijas, 2003.gadā tikai 30% ārzemju vairākdienu viesu Latvijā ieradās pirmo reizi. Ceļotāju visbiežāk apmeklētās vietas Latvijā bija - Rīga, kur viesojās 52% no visiem vairākdienu ceļotājiem, tad seko Liepāja - 9%, Jūrmala - 8% un Rīgas rajons - 6%. 
	2003.gadā ārzemju ceļotāji Latvijā iztērējuši 124 miljonus latu, kas ir par 28 miljoniem latu vairāk nekā 2002.gadā (šajā summā neietilpst ceļa izdevumi, izdevumi, kas veikti darba devēja uzdevumā, kā arī kapitālieguldījumi). Visvairāk naudas Latvijā tērējuši ceļotāji no Krievijas (24 miljonus latu) un Vācijas (19 miljonus latu). Vidēji dienā ceļotāji tērējuši 27 latus. Ja nakšņots viesnīcā, vidējie tēriņi bijuši daudz lielāki - 56 lati dienā, savukārt tie, kuri bija apmetušies pie radiem un draugiem, dienas laikā izdeva vidēji 13 latus. 
	"Ārzemju ceļotāji lielākoties ir apmierināti ar Latvijas apmeklējumu, īpaši atzinīgi novērtējot pakalpojumu kvalitāti un cilvēku atsaucību. Salīdzinoši zemāk gan tiek vērtētas preču cenas un kvalitātes savstarpējā atbilstība un izklaides iespējas," norādīja pārvaldē. 
	2002.gadā ārvalstnieki, izbraucot no Latvijas, robežu šķērsoja 2,273 miljonus reižu, 2001.gadā - 2,039 miljonus reižu, 2000.gadā - 1,914 miljonus reižu, 1995.gadā - 1,585 miljonus reižu. 
Latvija uzvar pasaules 
čempionātā zemledus makšķerēšanā
BNS  02/15/04     Pasaules čempionātā zemledus makšķerēšanā, kas nedēļas nogalē notika Cēsu rajonā uz Ungura ezera, pirmo vietu izcīnījusi Latvijas komanda, informēja Latvijas makšķerēšanas sporta federācijas prezidents Jānis Stikuts. Otrajā vietā ierindojas, Krievijas, bet trešajā - Zviedrijas komanda.	Arī individuālajās sacensībās Latvijas pārstāvjiem ir divas godalgotas vietas - par čempionu kļuvis Pēteris Lideris, bet otrajā vietā ir Guntis Kārkliņš, abi pārstāv makšķerēšanas klubu "Salmo". Trešajā vietā ierindojies Somijas pārstāvis. 
	Pēc pirmās dienas rezultātiem Latvija ierindojās pirmajā vietā, tai sekoja Lietuva, Zviedrija, Baltkrievija un Ukraina. Sesto un septīto vietu dalīja Krievija un Somija.