K a s   j a u n s	
Nr. 334:   2004.g. 5.- 11.februāris	
L a t v i j ā ?	

Repše atkāpjas 
BNS-LETA  02/05/04    Pēc nepilnu 15 mēnešu darba Eināra Repšes vadītā valdība ceturtdien paziņoja 
par atkāpšanos.
	Repše vairs neredzot iespēju turpināt strādāt, kad Saeimā viņa vadītajai valdībai ir mazākuma atbalsts un tiek pieņemtas likuma normas, kas grauj valsts budžetu.
	Krīze valdībā sākās jau pērnā gada 20. septembrī, kad publisku neuzticību premjeram izteica pārējo triju koalīcijas partiju vadītāji. Toreiz gan nesaskaņas koalīcijā izdevās pārvarēt, savukārt krīze ar jaunu spēku uzvirmoja pēc Latvijas Pirmās partijas (LPP) deputātu pievienošanās opozīcijas iniciatīvai par parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveidi, kas pētītu premjera Einara Repšes finansiālos darījumus.
	Pēc LPP deputātu iniciatīvas premjers pieprasīja LPP valdes priekšsēdētāja un premjera biedra Ainara Šlesera demisiju, kam sekoja LPP izstāšanās no valdības. Vairāk nekā nedēļu Repšes valdība strādāja mazākumā , taču šonedēļ opozīcija pieprasīja izglītības ministra Kārļa Šadurska un iekšlietu ministra Māra Gulbja demisiju.
	Partiju “Jaunais laiks” (JL) valdībā pārstāv astoņi ministri - izglītības ministrs Kārlis Šadurskis, finanšu ministrs Valdis Dombrovskis, iekšlietu ministrs Māris Gulbis, kultūras ministre Inguna Rībena, ārlietu ministre Sandra Kalniete, veselības ministre Ingrīda Circene, tieslietu ministrs Aivars Aksenoks un reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Ivars Gaters.
	Valdību kopā ar JL veido Zaļo un zemnieku savienība (ZZS), kuru valdībā pārstāv trīs ministri - labklājības ministre Dagnija Staķe, zemkopības ministrs Mārtiņš Roze un vides ministrs Raimonds Vējonis. Valdībā ir arī apvienības “Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” (TB/LNNK) pārstāvji - satiksmes ministrs Roberts Zīle un aizsardzības ministrs Valdis Kristovskis.
	Pēc valdības demisijas pašreizējais Ministru kabineta sastāvs turpinās darboties līdz jaunā kabineta sastādīšanai.
	Uzreiz pēc demisijas paziņošanas Valsts prezidentei Vairai Vīķei - Freibergai jāsāk domāt par jauna premjera kandidāta izvirzīšanu.
	JL Saeimā pārstāv 26 deputāti, ZZS pārstāv 12 deputāti, bet TB/LNNK - septiņi deputāti. Opozīcijā esošo Tautas partiju Saeimā pārstāv 20 deputāti, Tautas Saskaņas partiju - 14 deputāti, LPP - 10 deputāti, apvienību “Par cilvēku tiesībām vienotā Latvijā" - seši deputāti un Latvijas sociālistisko partiju - pieci deputāti.
Prezidente Repši 
varētu neaicināt veidot nākamo valdību
LETA  02/05/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga jaunās Latvijas valdības veidošanu varētu neuzticēt "Jaunā laika" līderim Einaram Repšem, jo viņam iespēja vadīt valdību jau tika dota, taču tā beidzās ar valdības demisiju. 
	Latvijas Televīzijā, jautāta, vai nākamās valdības vadība tiks uzticēta Repšem, Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga atbildēja: "Repšem jau bijuši visi šie mēneši, kurā valdību vadīt. Tātad, ja šis viņa atbildības posms ir novedis pie viņa valdības demisijas, tad es domāju, ka viss ar to ir pateikts." 
	Prezidente nolēmusi veikt sarunas ar visiem Saeimā pārstāvētajiem politiskajiem spēkiem par jaunās valdības veidošanu, bet norādīja, ka līdz konkrēts plāns vēl nav izstrādāts. Tāpat pagaidām esot pāragri runāt, vai jaunās valdības kodols būs "Jaunais laiks" vai Tautas partija. 
	Vīķe-Freiberga norādīja, ka jaunajai valdībai nāksies strādāt stingros rāmjos, ievērojot valsts virzību uz NATO un Eiropas Savienību (ES). 
	Prezidente atzina, ka ir skumji piedzīvot valdības demisiju laikā, kad Latvija ir dažus brīžus no uzņemšanas ES, kad Latvijai vajadzētu mobilizēt visus savus spēkus un darbu, lai varētu izmantot ES sniegtās iespējas. 
	Prezidente uzsvēra, ka ar Repšes demisiju valsts pārvaldē neiestājas vakuums un pašreizējā valdība turpinās strādāt un ministri turpinās pildīt savus pienākums līdz jauna premjerministra ievēlēšanai un jaunas valdības izveidošanai. 
	Vīķe-Freiberga atzina, ka viens no iemesliem valdības demisijai ir bijis Repšes darba stils un nesaskaņas korupcijas apkarošanas jautājumos. Prezidente norādīja, ka korupcijas apkarošanā nav bijušas ideoloģiskas nesaskaņas starp partijām, tomēr nesaskaņas veicinājušas nesaskaņas par to, kas vairāk un kas mazāk atbalsta korupcijas apkarošanu. 
	Prezidente uzskata, ka galvenās problēmas valdības vadīšanā ir partiju sadarbības modelī, jo partijām nebija saskatāmas dziļas ideoloģiskas pretrunas kādas varētu būt starp, piemēram, marksistiem un kapitālistiem. 
	Prezidente nevēlējās prognozēt, cik ilgā laikā varētu tikt izveidota jaunā valdība, taču norādīja, ka visticamāk tās nebūs dažas dienas un nebūs arī mēneši. Jaunu valdību varētu izveidot aptuveni trīs nedēļu laikā, uzskata Vīķe-Freiberga. 
LPP, TP un ZZS
vienojas par kopīgu darbu valdībā
LETA  02/06/04    Trīs no piecām Saeimā pārstāvētajām labējām partijām - Latvijas Pirmā partija (LPP), Zaļo un zemnieku savienība (ZZS) un Tautas partija (TP) - šodien ir vienojušās par kopīgu sadarbību valdībā un cer, ka aicinājumam piekritīs arī apvienība "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK un partija "Jaunais laiks", žurnālistus informēja LPP valdes priekšsēdētājs Ainars Šlesers. 
	TP priekšsēdētājs Atis Slakteris aicināja JL aizmirst visu, kas bijis, izturēties valstiski un valsts attīstības vārdā vienoties par piecu partiju valdību. 
	"75 deputātiem no labējām partijām ir jāatrod spēks vienoties un veidot kopīgu valdību," sacīja ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis. 
	Visas trīs partijas šodien vienojušās, ka ārkārtas vēlēšanas būtu smags trieciens valsts attīstībai. Ja JL atteiksies piedalīties valdības veidošanā, tad pārējām labējām partijām Saeimā būs tikai 49 balsis. 
	ZZS priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre aicināja neprognozēt ļaunāko un izteica cerību, ka "JL sapratīs situācijas nopietnību". Ūdrei būtu žēl, ja JL "stāvētu malā, nevis pāri iepriekšējām nesaskaņām". 
	Arī Šlesers norādīja, ka tad, ja JL rīkosies destruktīvi, partijai būs jāuzņemas atbildība par to, ka valdības krīze pārvērtīsies visas valsts krīzē. "Esmu pārliecināts, ka JL pieņems pareizo lēmumu un partijas gaišie cilvēki virzīs valsti pretī gaismai," teica Šlesers. 
Repše ironizē par LPP un TP bloķēšanos
BNS  02/06/04    Demisionējušais Ministru prezidents Einars Repše ("Jaunais laiks, JL) ar ironiju vērtē Tautas partijas (TP) un Latvijas Pirmās partijas (LPP) bloķēšanos jaunās valdības veidošanai. "Šādu pavērsienu uzskatu par smieklīgu," kodolīgi situāciju komentēja Repše. Savukārt JL Saeimas frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš nebija tik kategorisks. 
	Viņš atzina, ka "šobrīd viņam nav viedokļa" par radušos situāciju un JL par savu nostāju paziņos tikai pēc iekšējās apspriedes. "Visi strādā savos tempos. "Jaunajā laikā" gan ir pieņemts no sākuma demokrātiski konsultēties ar partijas biedriem, pirms pieņem lēmumus," sacīja Kariņš. 
	Kariņš atzina, ka šobrīd iespējami visdažādākie jaunās valdības varianti, taču nevēlējās tos konkretizēt. Pēc viņa teiktā, JL šobrīd neredz iespēju virzīt kādu citu premjera amata kandidātu, izņemot Repši. 
	TP un LPP piektdien paziņoja par gatavību kopīgi strādāt jaunveidojamajā valdībā, kurā varētu strādāt visas Saeimas labējās partijas, "Jauno laiku" (JL) ieskaitot, bet bez Repšes premjera amatā. Abas partijas uz sarunām aicinājušas arī Zaļo un zemnieku savienību un "tēvzemiešus". Tās paudušas gatavību tikties arī ar JL. 
Jaunais laiks konsolidējas ap Repši 
Diena  02/07/04    Lai arī Jaunais laiks (JL) vēl nav paziņojis par aiziešanu opozīcijā, tā ir visai ticama iespēja. Gan JL Saeimas deputātu, gan partijas reģionu pārstāvju sacītais liecina, ka viņi nav gatavi nodot savu līderi, un nepiekāpīgi paliek pie Einara Repšes kā vienīgā iespējamā premjera kandidāta. Tas līdz ar to apgrūtina iekļaušanos citas partijas premjera veidotā valdībā. Atbalstu partijā gūst arī E.Repšes ideja par jaunām Saeimas vēlēšanām. Pagaidām JL ieņēmusi nogaidošu pozīciju. 
Prezidente asi kritizē 
rosināto Saeimas atlaišanu 
Diena  02/07/04    Latvijā būs daudzpartiju sistēma, tāpēc premjeram, kas vada koalīciju, "ir vairāk jāpacenšas", nevis jāatlaiž Saeima, lai premjeram vieglāk strādāt. Tā demisionējušā Einara Repšes (JL) atvadu runā atkārtoti proklamēto ideju, ka Saeimas atlaišanai jābūt vienkāršākai un būtu labi, ja valdības gāšana vai atkāpšanās automātiski nozīmētu jaunas vēlēšanas, piektdien komentēja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. 
	Viņa norādīja - ja vēlēšanas būtu rīt, esot ļoti apšaubāmi, ka kāda partija "brīnumainā kārtā" iegūtu 51 vietu, un tas būtu nelietderīgi izšķiests laiks un nauda. "Es varu kategoriski pareģot, ka būtu absolūti tāda pati Saeima kā šodien un tāpat būtu jāmeklē kompromisi," teica V.Vīķe-Freiberga, kura ārkārtas vēlēšanu ideju kritizējusi ik reizi. Pēc LETA ziņām, E.Repšes izteikumiem piektdien pievienojies LPP deputāts Paulis Kļaviņš, aicinot prezidenti saņemties drosmīgai rīcībai un atlaist 8.Saeimu, lai jaunu ievēlētu kopā ar Eiroparlamenta vēlēšanām. 
	"Tas nav nekas ne jauns, ne stulbs, ne oriģināls, ne naivs," saka vēsturnieks profesors Aivars Stranga. "Ko atrisinātu ārkārtas vēlēšanas - atceltu pēc 1.maija gaidāmo cenu pieaugumu? Daudz cilvēku, kam nav naudas un kas pierod pie mitoloģijas ar oligarhiem, cer, ka viss atrisināsies ar mistisku Satversmes regulāciju, kur Baltais tēvs visu atrisinās. Atbildīgu politiķu uzdevums ir teikt, ka tas atrisināms pakāpeniskā evolūcijas procesā, bet ne brīnumaini mainot Satversmi," uzskata vēsturnieks.
	"Parlamenta atlaišana Satversmē ir veidota, lai garantētu Latvijā parlamentāru iekārtu. Tas ir bīstams politisks arguments, kad politiķu vai valdības nespējā strādāt vaina tiek novelta uz Satversmi," saka Rīgas Juridiskās augstskolas profesore Ineta Ziemele. 
	Taču E.Repše nav jaunatklājējs. Zemnieku savienība pēc sakāves vēlēšanās 1933.gadā iesniedza būtiskus grozījumus par tiešām prezidenta vēlēšanām, kas mainītu Saeimas atlaišanas kārtību. Satversmes speciālists Gunārs Kusiņš norāda, ka viens no diskusiju iemesliem bija vēlēšanu kārtība, kad nebija procentu barjeras, sarakstus varēja iesniegt 100 pilsoņu, pat nepilnu procentu guvušas partijas ieguva mandātu, tāpēc parlaments bija ļoti sadrumstalots. Tādēļ pēc neatkarības atjaunošanas nolemts ieviest gan procentu barjeru, gan atļauju tikai partijām sniegt sarakstus. "Prasība pēc Satversmes mainīšanas parasti cēlās, ja kāds izkrita vēlēšanās, - bija Ādolfs Klīve, bija Arveds Bergs, citiem likās, ka Satversme ir par maz latviska un vajag "Latviju latviešiem", citiem Satversme bija slikta smagās agrārās reformas dēļ," raksturo A.Stranga. "Tagad atsaucas uz Kārli Ulmani, bet viņš nesarīkoja nevienas vēlēšanas. Ja jau atbalsts bija tik liels, kāpēc ne? Repši atbalstīja ceturtā daļa pilsoņu, kas nav absolūts atbalsts, - trīs ceturtdaļas neatbalstīja. Tā beigās sanāk rezultāts, ka Saeimu vispār nevajag, jo sabiedrība ir stulba."
Pieci TSP deputāti pāriet uz LPP 
BNS-LETA  02/09/04    Pieci Jāņa Jurkāna vadītās Tautas saskaņas partijas (TSP) Saeimas deputāti nolēmuši pāriet uz Latvijas Pirmo partiju (LPP). Par savu lēmumu Dainis Turlais, Vjačeslavs Stepaņenko, Pāvels Maksimovs, Anatolijs Mackevičs un Valērijs Karpuškins pirmdien paziņoja LPP valdes sēdē. 
	SP līderis Jānis Jurkāns pirmdienas rītā par notikušo nebija informēts. Par to uzzinot no aģentūras BNS, viņš sacīja, ka ir šokēts, un sīkāk notikušo nevēlējās komentēt. Viņš gan cerot, ka prezidente “nedos iespēju veidot jauno valdību politiķiem, kas izmanto netīras metodes”. 
	Jurkāns pirmdien intervijā laikrakstam “Telegraf” sacījis, ka viņa partijas deputātiem piedāvāti 50-75 tūkstoši latu par pāriešanu iespējamās pozīcijas pusē. Jurkāns apgalvo, ka šādi piedāvājumi izteikti arī “Jaunā laika” deputātiem. 
	TSP frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs atzina, ka viņam trūkst vārdu. Urbanovičs piecu deputātu rīcību sauc par nodevību un atzīst, ka ir apjucis par izveidojušos situāciju. 
	Abi partijas vadītāji arī norādīja, ka līdz šim nav bijuši informēti par piecu TSP deputātu nodomu atstāt frakciju. 
	Aģentūrai LETA vairāki TSP frakcijas deputāti neoficiāli atzina, ka saņēmuši LPP piedāvājumu pievienoties šai frakcijai. 
	Stepaņenko kategoriski noliedza, ka deputātiem par pāreju no vienas frakcijas uz otru būtu maksāts. 
	Pieci TSP deputāti paziņojumā plašsaziņas līdzekļiem norāda, ka “valdības atkāpšanās un pēdējo dienu notikumi iezīmējuši nopietnu varas krīzi Latvijā un šobrīd jaunas valdības veidošana ir atkarīga no Saeimas deputātu spējas domāt valstiski un rīkoties atbildīgi, atsakoties no personiskajām ambīcijām”. 
	Deputāti vēstī, ka “pirmo reizi pēdējo 13 gadu laikā tiem deputātiem, kuri pārsvarā ievēlēti no krieviski runājošo vēlētāju vidus, ir parādījusies iespēja demokrātiski un parlamentāri risināt tā dēvēto krievu jautājumu, atrodoties nevis dziļā opozīcijā, bet valdošajā koalīcijā”. 
	Viņi uzsver, ka atbalsta [bijušā integrācijas ministra Nila] “Muižnieka sāktā darba turpināšanu, saliedējot sabiedrību”. “Mēs esam par iespējami ātrāku apaļā galda organizēšanu izglītības reformas jautājumā, kurā piedalītos izglītības ministrija, pašvaldības, LAŠOR, skolu direktori, skolotāji, skolēni un viņu vecāki, iesaistot masu informācijas līdzekļus.” 
	Deputāti ir pārliecināti, ka šim procesam jānotiek jaunās valdības vadītāja vadībā, viņam “izrādot patiesu gribu izvest abas puses no strupceļa”. Deputāti informē, ka nolēmuši aiziet no TSP frakcijas un iestāties LPP frakcijā. “Balstoties uz vispārcilvēciskajām un kristīgajām vērtībām, ir iespējams apvienot cilvēkus mūsu zemē. Par aukstāko šīs valsts tiesisko vērtību mēs uzskatām Latvijas Satversmi un paliekam uzticīgi solījumam, ko devām, sākot darbu 8. Saeimā,” viņi norāda. 
	Līdz ar to LPP kļūs par trešo lielāko 8. Saeimas frakciju, ko pārstāvēs 15 parlamentārieši. 
	Tautas partijai (TP) Saeimā ir 20 parlamentārieši, Zaļo un zemnieku savienībai (ZZS) - 12, bet “tēvzemiešiem” - septiņi. 
	Tādējādi iespējama kļuvusi jaunās valdības veidošana bez “Jaunā laika” - TP, LPP, ZZS un “tēvzemiešu” koalīcijai būtu 54 Saeimas deputātu atbalsts. 
	Demisionējušā premjera Einara Repšes vadītais “Jaunais laiks” ar 26 deputātiem ir visplašāk parlamentā pārstāvētā partija. 
	Pēc piecu deputātu aiziešanas TSP Saeimā būs deviņas vietas, seši parlamentārieši ir kreiso spēku apvienības “Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā” frakcijā, bet pieci deputāti pārstāv LSP. 	
TSP izsaka atbalstu Repšem; 
vēlas darboties valdībā 
LETA  02/09/04     Tautas saskaņas partija (TSP) atbalsta Ministru prezidenta Einara Repšes (JL) "centienus ieviest kārtību valstī", kā arī vēlas darboties jaunajā valdībā, teikts TSP domes paziņojumā. Kā paziņojumā norāda TSP priekšsēdētājs Jānis Jurkāns, TSP neatbalstīs politiskos spēkus, kas grib "apturēt antikorupcijas pasākumus un ignorēt sociālās garantijas".
	Partija nepiekritīs nevienai valdībai, kurā dominēs apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK idejas, kā arī koalīcijai, kurā nebūs TSP. 
	"Galvenais valdības otrās krīzes un atkāpšanās iemesls ir pretrunas starp "Jaunā laika" antikorupcijas pasākumiem un sadarbību ar veco, sevi sakompromitējušo politisko eliti," teikts TSP paziņojumā. 
	Ziņojumā TSP izsaka cerību, ka "prezidente Vaira Vīķe-Freibega nepieļaus korumpētās politikas laiku atgriešanos un uzticēs veidot valdību spēkiem, kuri spējīgi ievirzīt valsti sociāli atbildīgā attīstībā". 
	Kā informēts, šodien pieci TSP Saeimas deputāti pavēstīja, ka pāriet uz Latvijas Pirmās partijas Saeimas frakciju. Valērijs Karpuškins, Anatolijs Mackevičs, Pāvels Maksimovs, Vjačeslavs Stepaņenko un Dainis Turlais šodien no TSP izslēgti. 
	Patlaban TSP Saeimas frakcijā ir deviņi deputāti, Latvijas Pirmajai partijai ir 15 deputātu vietas, "Jaunajam laikam" - 26 deputātu vietas, Tautas partijai - 20, Zaļo un zemnieku savienībai - 12, "tēvzemiešiem" - septiņas, politisko organizāciju apvienībai "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" - sešas, Latvijas Sociālistiskajai partijai - piecas. 
	Jau ziņots, ka "tēvzemieši", kurus Repše uzskata par JL uzticamākajiem partneriem valdības veidošanā, jau paziņojuši, ka nepiedalīsies valdībā, kurā būs TSP pārstāvji. 
'Jaunais laiks' izvirza piecus nosacījumus 
BNS  02/10/04    Partija "Jaunais laiks" (JL) pieļauj iespēju kopā ar "tēvzemiešiem" sākt sarunas par valdības veidošanu ar Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) un Tautas partiju (TP), taču izvirza vairākus nosacījumus topošās valdības darbībai. 
	JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš pēc tikšanās ar "tēvzemiešiem" žurnālistiem atzina, ka partija izvirzījusi piecus pamatprincipus, uz kuriem JL vēlas balstīt jauno valdību. Proti - ceturtdien galīgajā lasījumā pieņemti partiju finansēšanas likuma grozījumi, Jutas Strīķes apstiprināšana Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja vadītāja amatā, budžeta deficīta saglabāšana 2% robežās un budžeta disciplīnas ievērošana, atklātu valdības sēžu saglabāšana un skaidri definēta nostāja, ka "nedrīkst zagt ne valsti, ne Eiropas Savienības fondus". 
	Kariņš uzsvēra, ka JL kopā ar "tēvzemiešiem" "turpinās aktīvi strādāt, lai pilnveidotu jaunās valdības redzējumu" un pēc konkrētiem darbiem vērtēs, kuri politiskie spēki reāli iespējamās jaunās valdības principus atbalsta. 
	Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs Māris Grīnblats žurnālistiem uzsvēra, ka "tēvzemieši" savukārt pie jau minētajiem principiem izvirza izglītības reformas īstenošanu un divvalodības nepieļaušanu. "Tēvzemieši" uzskata, ka jāpieņem grozījumi priekšvēlēšanu aģitācijas likumā, kas būtu cieši saistīti un ļautu pilnībā īstenot partiju finansēšanas likuma grozījumus. 
	Grīnblats uzsvēra, ka "tēvzemieši" mudinājuši "Jauno laiku" sākt sarunas ar ZZS un Tautas partiju, savukārt par Latvijas Pirmo partiju (LPP) Grīnblats teica: "Pagaidām no sarunām ar Latvijas Pirmo partiju atturamies, jo nav skaidrs, kas viņi īsti ir - labēji nacionāla partija vai ne." 
	Kariņš paskaidroja, ka uz sarunām ar citām partijām JL ies kopā ar "tēvzemiešiem". Viņš nevēlējās komentēt, kas notiks, ja TP atteiksies no JL izvirzītajām prasībām, un atzina, ka stabilas labējas valdības izveidošana ir iespējama. Viņš arī atzina, ka TP ir laba iespēja parādīt, vai viņiem primārais ir vara vai partija ir gatava konstruktīvām sarunām. 
	Uz jautājumu, vai "tēvzemieši" ir gatavi strādāt valdībā bez JL Grīnblats atzina: "Tur nekāda valdība neiznāk, ņemot vērā šo LPP sportisko soli." Viņš atzina, ka uzreiz piecu Tautas saskaņas partijas deputātu pāriešana uz LPP ir Latvijas politikā vēl nepieredzēta "politiķu staigāšana". 
	"LPP savā ziņā ir sasniegusi zināmu politisko rekordu," sacīja Grīnblats. 
	Viņš arī atzina, ka JL kā lielākās frakcijas vēlme redzēt premjera amatā savu pārstāvi ir saprotama, tomēr piebilda, ka vajadzētu izvirzīt kandidātu, kuram būtu visu iespējamās koalīcijas partneru atbalsts. 
	Savukārt Tautas partija (TP) ir gatava ar JL runāt par nākamās valdības veidošanu arī tad, ja JL atsakās tikties ar sarunās iesaistīto LPP. TP Saeimas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis sacīja, ka TP aicina JL pirms sarunām neizvirzīt ultimātus. Tomēr, ja JL kā obligātu prasību izvirza nevēlēšanos runāt ar LPP, TP ir gatava tikties ar "Jauno laiku" arī bez LPP.
"Jaunais laiks" izvairīgi 
runā par premjera kandidatūru
BNS  02/10/04    Lai gan partija "Jaunais laiks" (JL) iepriekš paudusi stingru apņemšanos premjera amatam atkārtoti virzīt demisionējušo Ministru prezidentu Einaru Repši, šobrīd JL izvairīgi runā par savu kandidātu. JL Saeimas frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš pēc tikšanās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu žurnālistiem atzina, ka "šobrīd galvenais jautājums nav personāliju jautājums".
	Viņš arī norādīja, ka prezidente un "Jaunais laiks" pirmdien nav runājuši par konkrētām premjera kandidatūrām. Kariņš gan uzsvēra, ka līdz šim JL nav apspriestas citas kandidatūras premjera amatam kā tikai Repše. 
	Savukārt JL deputāte Solvita Āboltiņa žurnālistiem norādīja - JL saprot, ka partijai jāuzņemas atbildība par jaunās valdības veidošanu, un tāpēc šajā sarunu procesā JL nesteidzas izvirzīt konkrētus noteikumus par premjera amata kandidātu. 
	Kariņš arī izvairījās paust konkrētu viedokli par iespējamu piecu labēju politisko spēku atbalstītu valdību. "Jautājums ir par to, vai Latvijas Pirmā partija vēl vispār ir pieskaitāma pie labējām nacionālām partijām," sacīja Kariņš. 
	JL frakcijas vadītājs arī atzina, ka viņam ir grūti iedomāties 80 deputātu atbalstītu valdību, un atgādināja, ka pirmdien uz LPP no Tautas saskaņas partijas pārgājušie pieci kreisie deputāti līdz šim balsojuši pret principiāliem jautājumiem, piemēram, izglītības likuma grozījumiem. 
	Kariņš atkārtoti uzsvēra, ka JL rūpīgi sekos līdzi visu politisko partiju reālajiem balsojumiem principiālos jautājumos, kurus JL jau izvirzījis, piemēram, par partiju finansēšanas likuma grozījumiem. 
	Viņš norādīja, ka vēl joprojām nav noteikts konkrēts laiks, kad JL un "tēvzemieši" varētu tikties ar Zaļo un zemnieku savienību (ZZS) un Tautas partiju. 
	Kariņš arī atzina, ka JL nebūt neuzstāj uz ārkārtas vēlēšanām. "Šis nu ir jautājums, kas ir vienīgi mūsu prezidentes kompetencē, un mūsu nostāja nav tāda, ka vajag pieprasīt šādas vēlēšanas. Mēs esam par to, lai varētu izveidot stabilu labēju valdību," viņš sacīja. 
	Savukārt ZZS līdere Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre pēc tikšanās ar prezidenti žurnālistiem sacīja, ka "ZZS turpinās sarunas ar visiem, taču labāk tomēr būtu, ja "Jaunais laiks" aizmirstu par partijas ambīcijām un pievienotos koalīcijai". 
Repši sauks uz komisiju
Latvijas avīze  02/11/04     Parlamentārās izmeklēšanas komisijas, kas pētīs demisionējušā Ministru prezidenta Einara Repšes finansiālos darījumus, pirmajā sēdē E. Repšes atbalstītāji sacentās asprātībā un likumu pārzināšanā ar viņa pretiniekiem. 
	Komisijas priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons (LPP) paziņoja četrus iespējamos izmeklēšanas komisijas uzdevumus. Pirmkārt, pārbaudīt premjera spekulatīvos darījumus ar nekustamo īpašumu, otrkārt, noskaidrot, vai premjera rīcība nav uzskatāma par nereģistrētu uzņēmējdarbību, treškārt, pārbaudīt, vai premjers ir pieņēmis kādus lēmumus, kas skar viņa darījumu partnerus, un, ceturtkārt, izvērtēt Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja rīcību saistībā ar E. Repšes darījumiem.\
	"Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK deputāte Anna Seile gan norādīja, ka pēdējo uzdevumu komisijai diez vai vajadzētu veikt, jo komisija izveidota tieši E. Repšes finansiālo darījumu, nevis KNAB darbības izvērtēšanai. Ē. Jēkabsons viņai nepiekrita, uzsverot, ka šie jautājumi ir sasaistāmi tāpēc, ka "KNAB vadītājs ir Repšes vienpersoniski iecelts". 
	- Man gribētos komisijas uzdevumos redzēt nopietnas lietas un nopietnāku attieksmi pret darbu. Mēs, te sēžot, tērējam nodokļu maksātāju naudu, jo deputātiem par sēdi maksā, jums, Jēkabsona kungs, kā komisijas priekšsēdētājam arī piemaksu pie algas maksā un jūs, nesaskaņojot ar komisiju, jau vakar prezidijam prasījāt palielināt komisijas darbinieku štatu, tāpēc gribētu, lai komisijas darba uzdevumos būtu teiktas konkrētākas lietas: kādu likumu premjers ir pārkāpis un tamlīdzīgi, - sacīja Jānis Reirs ("Jaunais laiks"). Viņš arī lūdza, lai Ē. Jēkabsons rīkotos pragmatiskāk. Pretējā gadījumā izmeklēšana pārvērtīšoties par inkvizīciju.
	Ē. Jēkabsons turpretī lūdza J. Reiru atturēties no dažādiem apvainojumiem, bet tajā pašā laikā piekrita, ka viņa iecerētie komisijas uzdevumi varētu būt pārāk vispārīgi vai virspusēji. Deputāti vienojās līdz nākamajai sēdei izdomāt, kā Ē. Jēkabsona iecerētie uzdevumi būtu papildināmi. 
	Komisijas locekļi arī nolēma uz vienu no nākamajām sēdēm aicināt E. Repši, iesakot viņam jau iepriekš komisijai nodot visus ar viņa finansiālajiem darījumiem saistītos dokumentus. Gundars Bērziņš (Tautas partija) norādīja: ja premjers tos pats neiesniegs, komisijai dokumentus vajadzēs lūgt lietā iesaistītajām iestādēm, un tas aizkavēs komisijas darbu.
Iespējams, pārbaudīs, vai deputāti pirkti
LETA  02/11/04     Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) ir pievērsis uzmanību medijos izskanējušai informācijai par iespējamo deputātu "pirkšanu" Saeimā, veidojot jauno valdību. Birojs nepieciešamības gadījumā esot gatavs veikt pārbaudi. KNAB pārstāve Ilze Leimane atzina, ka birojs esot pievērsis uzmanību šai informācijai, taču pašlaik pārbaude par iespējamo deputātu "pirkšanu" nav ierosināta. Birojs tomēr neizslēdz iespēju, ka šāda pārbaude varētu tikt ierosināta. Kā ziņots, Tautas saskaņas partijas (TSP) priekšsēdētājs Jānis Jurkāns ir izteicies, ka viņš "zinot, ka ir bijuši mēģinājumi nopirkt arī mūsu frakcijas deputātus, ir pat minēta summa - 75 000 latu". Politiķis nekonkretizēja, kas un kam šāda veida piedāvājumu izteicis. Dienu pēc šī paziņojuma pieci TSP deputāti pameta šo partiju un pievienojās Latvijas Pirmās partijas frakcijai.
Demisionējušais Lujāns 
kritizē zemo budžeta deficītu
NRA  02/05/04    Vakar intervijā laikrakstam Dienas Bizness bijušais ekonomikas ministrs Juris Lujāns (Pirmā partija) izteica Latvijas amatpersonām gluži vai revolucionāru atziņu. Viņš apgalvoja, ka šā gada valsts budžeta deficīts tikai 2% apmērā nav ekonomiski pamatots.
	"Ar lepnumu tiek ziņots, ka pagājušajā gadā esam ieekonomējuši 70 miljonus latu, ar kuriem tika segts valsts ārējais parāds, taču par šo naudu varējām sakārtot visu izglītības sistēmu un noasfaltēt 50 kilometru rādiusā visus ceļus sešās joslās. Finanšu ministrs un premjers ar lepnumu sit pie krūtīm, ka mums esot bijis ļoti disciplinēts budžets. Pagājušo gadu mēs pabeidzām ar ļoti zemu budžeta deficītu, bet sakiet, kāpēc mēs ar to lepojamies," teica J. Lujāns.
	Neatkarīgā mēģināja noskaidrot ekspertu viedokļus par to, cik pamatots ir šāds uzstādījums. 
	Saeimas Eiropas lietu komisijas vadītājs ekonomikas doktors Guntars Krasts sacīja: "Es domāju, ka Lujāna kunga apgalvojums ir ļoti drosmīgs. Pasaules prakse liecina, ka augsts budžeta deficīts nekad vēl sevi nav attaisnojis. Klasiskais variants ir tāds, ka samērā augsts budžeta deficīts ir pieļaujams vienīgi tad, ja valsts ekonomika attīstās ļoti lēni vai pat ir iekšzemes kopprodukta samazinājums. Latvijas gadījumā tā nav. Mūsu ekonomika attīstās strauji, un šādos apstākļos kāpināt budžeta deficītu nav pieļaujams. Mums ir arī augsts tekošā konta deficīts, kas kombinācijā ar lielu budžeta deficītu apdraud ekonomisko stabilitāti. Protams, daudzi var atsaukties uz ASV praksi, kur budžeta deficīts šobrīd ir ļoti augsts. Bet viņiem ir vairākas ekonomiskās sviras, ar kurām šā deficīta radītās problēmas minimizēt. Atliek tikai palielināt bāzes procentu likmes, un investīcijas plūdīs iekšā, tādējādi novēršot negatīvās budžeta deficīta sekas. Mums tādu finanšu instrumentu nav."
	Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte bija pretējās domās. "Lujāna kunga apgalvojumiem ir zināms pamats, taču tikai tad, ja nauda tiktu novirzīta tiem mērķiem, par kuriem runā Ekonomikas ministrija. Es domāju izglītība, inovācijas un eksporta veicināšana. Diemžēl nav nekādas garantijas, ka brīvā nauda neaiziet vienkārši patēriņam. Ja man ir jāizvēlas, vai nauda aiziet pensionāriem vai izglītībai, lai cik man grūti to teikt, tad es izvēlos pēdējo. Katrā ziņā visu laiku dzirdamās runas par taupību jau sāk kļūt gluži vai histēriskas, un tādos apstākļos runāt par jaunas ekonomikas izveidi uz augsto tehnoloģiju bāzes ir nenopietni." 
	Ekonomikas zinātņu doktors Uldis Osis uz problēmu raugās makroekonomikas teorijas aspektā. "Kāpēc ir šī stingrā fiskālā politika? Jāņem vērā viena lieta. Tā ir inflācija. Deficīts rodas tad, kad tiek tērēts vairāk, nekā ieņemts. Tas nozīmē, ka apgrozījumā nonāk vairāk naudas, un tas dzen uz augšu inflāciju. Līdz ar to jaunradītās vērtības tiek devalvētas, un ieguvums faktiski nav nekāds. Tā ir ekonomikas ābece. Tas viss ir empīriski pārbaudīts, tāpēc nav nekāda ekonomiska pamata paaugstināt budžeta deficītu," teica U. Osis. 
	Latvijas Banka, kā ierasts, kategoriski norobežojas no viedokļa, ka budžeta deficīts Latvijā ir mākslīgi samazināts. "2003. gada budžeta rādītāji tiešām priecē: tautsaimniecība dinamiski attīstās, sekmīgāk iekasējam nodokļus. Cerīgi varam raudzīties arī uz deficīta iegrožošanas plāniem šogad. Bet no tautsaimniecības ilgtspējīgas attīstības viedokļa pats būtiskākais ir tas, ka zemāki valdības izdevumi veicina makroekonomisko stabilitāti. Palielinot budžeta deficītu - tērējot vairāk, nekā to atļauj pašreizējo ieņēmumu līmenis, valdība samazinātu kopējos valsts uzkrājumus. Ja šo samazinājumu nekompensē privātā sektora uzkrājumu pieaugums, valsts budžeta deficīts pasliktina maksājumu bilances tekošā konta stāvokli." 
	Pēc Latvijas Bankas novērtējuma, 2003. gadā iekšzemes kopprodukta pieaugums ir sasniedzis vai pat pārsniedzis 7%. Gaidāms, ka arī šogad, ņemot vērā iespējamo ekonomikas atlabšanu vairākās ES valstīs, izaugsme Latvijā varētu būt līdzīga un veidot ap 7% gadā. Ekonomikai šādi augot, valdības izdevumi vēl papildus stimulētu ekonomisko aktivitāti un reizē arī importu, un šāda valsts finanšu politika nozīmētu eļļas liešanu ugunī. Valsts budžeta deficīta tālāks pieaugums novestu arī pie kredītu procentu likmju pieauguma, tādējādi iznīcinot efektu, ko tautsaimniecībai īstermiņā varētu būt devuši lielāki valsts budžeta tēriņi, uzskata Latvijas Banka.
Pieaug vidējais atalgojums Latvijā 
BNS  02/06/04    Līdz ar darba algu palielinājumu Latvijā pērn ir pieaudzis tādu darbinieku skaits, kuru alga ir virs 200 latiem, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati. 2003.gada oktobrī 8,8% strādājošo bija aprēķināta darba samaksa* 70,01-80 latu, 11% strādājošo - 80,01-100 latu, 20,3% strādājošo - 100,01-150 latu, 14% strādājošo - 150,01-200 latu un 18,2% strādājošo - 200,01-300 latu. 9,9% saņēma atalgojumu 300,01-500 latu apjomā, bet 4,2% - virs 500 latiem. 
	Sabiedriskajā sektorā vislielākais to darbinieku īpatsvars, kuriem aprēķināta alga virs 300 latiem, bija finanšu starpniecībā (samaksas grupā 300,01-500 latu - 30,9% no darbinieku kopskaita nozarē, virs 500 latiem - 34,7%). Privātajā sektorā šādu strādājošo īpatsvars dominēja pastā un telekomunikācijās (21,8% un 34,7%) un finanšu starpniecībā (29,7% un 24,3%). 
	Pēc CSP datiem, 2003.gada oktobrī darbiniekiem aprēķinātā mēneša bruto darba samaksa bez neregulārām izmaksām bija vidēji 194 lati, tostarp sabiedriskajā sektorā - 208 lati un privātajā sektorā - 184 lati. Budžeta iestādēs strādājošo mēneša darba samaksa bija vidēji 201 lats, bet uzņēmumos un uzņēmējsabiedrībās ar valsts vai pašvaldību kapitāla daļu 50% un vairāk - 219 lati. 
*(Oficiālā darba samaksa, par kuru tiek maksāti nodokļi. Jāpatur prātā, ka pēc dažādiem vērtējumiem līdz pat 40% Latvijā varētu būt pelēkā ekonomika par kuru nodokļi netiek maksāti L.K.) 
Latvijas rūpniecībai 
pērnais gads kopumā bijis labvēlīgs
NRA  02/10/04     Pagājušā gada novembrī vērojamais Latvijas rūpniecības atslābums nopietnu iespaidu uz rūpniecības produkcijas izlaides apjomu gada griezumā nav atstājis. 
	Gadā kopumā rūpniecības pieaugums sasniedzis 6,5%, kas Latvijas apstākļiem ir normāls rādītājs. Tiesa gan, kā ierasts, tas atpaliek no IKP izaugsmes kopumā, kas, pēc jaunākajām prognozēm, pērn pārsniedzis 7%.
	Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati, decembrī, salīdzinot ar novembri, rūpniecības produkcijas izlaide palielinājusies par 2,1 procentu. Jāatgādina, ka novembrī rūpniecības produkcijas pieauguma temps bija krities līdz 1%, izraisot ekspertu bažas un neizpratni. Salīdzinoši vēl oktobrī attiecīgais rādītājs bija 4,7%, bet gada sākumā vidēji 7% pret iepriekšējo mēnesi. Kopējā tendence tomēr ir tāda, ka gada pēdējos mēnešos iepriekšējais rūpniecības izaugsmes bums ir pierimis. Kādas nozares tas pamatā skāris?
	Statistika liecina, ka pērn kopumā ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē ražošanas apjomi pieauga par 5,3%, apstrādes rūpniecībā - par 7,9%, bet elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē - tikai par 2,8%. 
	Savukārt 2003. gada decembrī, salīdzinot ar 2002. gada decembri, sezonāli izlīdzinātā rūpniecības produkcijas izlaide pieaugusi par 5,5%. Ražošanas apjomi pieauga ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē par 15,7%, apstrādes rūpniecībā - par 9,5%. Elektroenerģijas, gāzes un ūdens apgādes nozarē bija kritums par 4,7%. 
	Salīdzinot ar 2002. gada decembri, pērn decembrī arī pārtikas produktu un dzērienu ražošanas nozarē ražošanas apjomi kritušies par 4,1%. Ražošanas apjomi saruka maizes, konditorejas izstrādājumu un cukura ražošanā - par 11,2%; graudu malšanas produktu ražošanā - par 8,1%; zivju un zivju produktu pārstrādē un konservēšanā - par 2,9%.
	Ražošanas apjomi ievērojami samazinājušies arī kuģu, lokomotīvju un ritošā sastāva remonta uzņēmumiem - par 55,8%; celulozes, papīra un papīra izstrādājumu ražošanā - par 5%; tekstilizstrādājumu ražošanā - par 3,9%; gatavo metālizstrādājumu ražošanā, izņemot mašīnas un iekārtas, - par 3,2% u. c. nozarēs. 
	Te gan jāvērš uzmanība, ka, piemēram, Vieglās rūpniecības asociācijas prezidents Guntis Strazds nekādi nevar izskaidrot, kāpēc tekstilizstrādājumu ražošanas apjomi visa gada garumā ir samazinājušies, bet šo izstrādājumu eksports pieaudzis gandrīz par 15%. "Mūsu nozarē gandrīz 90% saražotā tiek eksportēts. Kā var būt, ka ražošana samazinās, bet eksports ievērojami aug. To es nevaru izskaidrot," Neatkarīgajai iepriekš atzina G. Strazds.
	Daudzās nozarēs pērn tomēr bijis ievērojams kāpums arī saskaņā ar oficiālo statistiku. Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanā produkcijas apjomi pieauga par 128,3%; metālu ražošanā - par 28,8%; koksnes un koka izstrādājumu ražošanā - par 23%; gumijas un plastmasas izstrādājumu ražošanā - par 20,4%; elektrisko mašīnu un aparātu ražošanā - par 14,5%; izdevējdarbības, poligrāfijas un ierakstu reproducēšanas nozarē - par 11,9%; būvmateriālu ražošanā - par 11,5%; apģērbu ražošanā - par 9,2%; ķīmiskajā rūpniecībā - par 7,1%; mēbeļu ražošanā - par 2,8%.
Ekonomikas ministrija 
gadu redz rožainās krāsās
NRA  02/10/04     Ekonomikas ministrija (EM) jaunākajā tautsaimniecības attīstības pārskatā prognozē, ka pērn Latvijas IKP pieaugums ir bijis 7,5%, bet šogad tas tiek prognozēts nedaudz mazāks - 7%. Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) esot gaidāms arī straujāks inflācijas kāpums, kas šogad varētu sasniegt 3,8%. Tostarp eksporta pieaugums šogad tiek lēsts par 9,7% lielāks nekā pērn, bet imports varētu pieaugt tikai par 7,2%. Pērn, pēc EM aplēsēm, eksports pieauga par 9,4%, bet importa apjomi - par 13,9%.
	Maksājumu bilances kārtējo maksājumu konta deficīts šogad, pēc EM ekspertu aplēsēm, varētu būt 8% no IKP, bet pērn tas bijis 9%. 2003. gadā saņemtās ārvalstu tiešās investīcijas ir 4% no IKP, turpretī 2004. gadā šis rādītājs varētu būt 5% no IKP. 
	EM Tautsaimniecības un struktūrpolitikas departamenta direktors Oļegs Barānovs uzsvēra, ka laikā no 1996. līdz 2002. gadam IKP Latvijā ir palielinājies vidēji par 5,8% gadā. Tas ir aptuveni divas reizes straujāk nekā vidēji ES un pusotras reizes straujāk nekā vidēji ES kandidātvalstīs.
	Tomēr, kā atzina O. Barānovs, joprojām ir ļoti daudz problēmu, kas kavē ekonomikas izaugsmes tempus Latvijā, piemēram, zemais produktivitātes līmenis - rūpniecības sektorā produkti ar vidēju vai augstu vērtību veido tikai 30% pretstatā 70% ES valstīs, joprojām saglabājas samērā augsts bezdarba līmenis, turklāt šajā jomā ir vērojamas ļoti lielas reģionālās atšķirības. Tāpat viena no būtiskajām problēmām ir augstais kārtējo maksājumu konta deficīts, kura pamatā ir augstais iekšzemes pieprasījums un investīciju straujais pieaugums.
Inflācija sāk uzņemt apgriezienus
NRA  02/10/04    Patēriņa cenas Latvijā janvārī pieaugušas par 1,2 procentiem, salīdzinot ar decembri, un par 3,9 procentiem, salīdzinot ar 2003. gada janvāri, vakar paziņoja Centrālā statistikas pārvalde (CSP). Tik augsti inflācijas rādītāji attiecīgo laikposmu griezumā Latvijā nav novēroti jau gadiem ilgi.
	Kā uzsver CSP, salīdzinoši augsts cenu kāpums janvārī pret iepriekšējo mēnesi ir vērojams katru gadu. Tomēr tik straujš patēriņa cenu kāpums kā šā gada janvārī Latvijā nav bijis kopš 1998. gada janvāra, kad tika fiksēts patēriņa cenu kāpums par 1,3 procentiem, salīdzinot ar decembri.
	Eksperti uzskata, ka cenu pieaugums daļēji ir viens no blakusfaktoriem drīzajai Latvijas iestājai Eiropas Savienībā (ES), kas tieši vai netieši prasījusi salāgot ar ES normatīviem virkni lietu - monopolu pakalpojumu tarifus veidot pēc tā saukto reālo izmaksu principa, likvidējot šķērssubsīdijas; paaugstināt akcīzes nodokli un PVN vairākām precēm; veikt investīcijas uzņēmumos, lai tie atbilstu ES standartiem. Otrkārt, inflāciju sekmējis straujais patēriņa un kreditēšanas pieaugums Latvijā; tas savukārt balstās uz jau vairākus gadus stabili un vienlaikus strauji pieaugošo iekšzemes kopprodukta (IKP) līmeni. Citiem vārdiem - jo vairāk nopelnām, jo vairāk esam spiesti maksāt. 
	Treškārt, jāmin salīdzinoši augstais eiro kurss pret latu; tas ir kļuvis par būtisku faktoru importa preču cenu pieaugumā, ņemot vērā ES valstu dominējošo lomu Latvijas importā. 
	CSP dati liecina, ka lielākā ietekme uz patēriņa cenu pieaugumu janvārī pret decembri bijusi uztura produktu cenu kāpumam par 2,1 procentu. Piena iepirkuma cenu paaugstināšanas dēļ būtiski pieauga cenas pienam un piena produktiem - par 6,4% un sviestam - par 5,2%. Janvārī cenas cēlās arī dārzeņiem - par 5,5%, augļiem - par 5,4%, cukuram - par 4%, bezalkoholiskajiem dzērieniem - par 2%, maizei - par 2% un gaļai - par 1,2%. Kopējo patēriņa cenu līmeni būtiski paaugstināja tarifu kāpums elektroenerģijai par 15,4%, ūdens piegādei par 2,9%, kanalizācijai par 4,2% un īrei par 2,8%. Jaunu akcīzes nodokļa likmju dēļ janvārī par 5,2% sadārdzinājās cigaretes. Cenas pieauga arī avīzēm un žurnāliem - par 5,2% un degvielai - par 0,7%. 
	Zīmīgi, ka gada laikā - šā gada janvārī salīdzinājumā ar 2003. gada janvāri - patēriņa cenas Latvijā ir pieaugušas par 3,9%. Šāds pieaugums var radīt nopietnas problēmas saistībā ar Latvijas gaidāmo pievienošanos eirozonai. Pašlaik tā sauktie Māstrihtas kritēriji eirozonas valstīm par augstāko pieļaujamo inflācijas līmeni nosaka 2,9% gadā. Šim gadam Latvijas Banka (LB) ir prognozējusi 3,8% inflāciju; tas arī varētu būt pārlieku zems cipars, salīdzinot ar uzlēcienu decembrī-janvārī. 
	Uz Neatkarīgās jautājumu, vai gada pirmā mēneša inflācija neliks mainīt LB gada inflācijas prognozi un monetāro politiku (piemēram, ierobežojot straujo kreditēšanas pieaugumu), centrālās bankas Sabiedrisko attiecību pārvaldes vadītājs Mārtiņš Grāvītis atzina: "Latvijas Banka jau norādījusi, ka, iepriekšējā gada tendencēm pieturoties - kāpjot neapstrādātās pārtikas un administratīvi regulējamām cenām, šogad un 2005. gadā inflācija Latvijā var pārsniegt iepriekšējos gados ierasto līmeni. Gan pēdējā mēneša, gan gada inflācijas pieaugumu galvenokārt noteica administratīvi regulējamo cenu, konkrēti - elektroenerģijas tarifu pieaugums par 15,4%".
	Viņš uzsvēra: "Monetārās politikas lēmumi tomēr tiek pieņemti, nevis balstoties uz iepriekšējā vai pāris iepriekšējo mēnešu situāciju, bet gan raugoties uz vidējā termiņā (nākamajos 12-24 mēnešos) sagaidāmām tendencēm. Gan 2003. gada inflācijas rādītāji, gan šī gada pirmā mēneša dati lielā mērā atbilst LB iepriekš prognozētajai attīstībai. 2004. gada prognozes aktualizēšanas sakarā jāteic - LB makroekonomiskās prognozes aktualizē divas reizes gadā, nevis reaģējot uz viena atsevišķa mēneša rādītājiem. Nākamā makroekonomisko rādītāju prognožu pārskatīšana 2004. gadam nav gaidāma ātrāk kā pavasarī."
	LB uzskata arī, ka no makroekonomiskās stabilitātes viedokļa svarīgi izvērtēt faktorus, kas izsauc inflācijas kāpumu. Banka turpinās vērot, vai patēriņa cenas Latvijā arī turpmākajos mēnešos - tāpat kā pašlaik - izsauks piedāvājuma puses faktori - tai skaitā nodokļu izmaiņas, degvielas cenas, kas, neiestājoties spirālveida efektam (būtiskai ietekmei uz ražošanas izmaksām u. tml.), kopumā makroekonomisko stabilitāti neapdraud. Uzsver patēriņa pieaugumu
	Savukārt Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūta vadītāja Raita Karnīte Neatkarīgajai uzsvēra, ka, pēc viņas domām, noteicošais faktors inflācijas līmeņa pieaugumā bijis tieši pieprasījuma faktors, proti, straujā kreditēšanas attīstība. Latvijas iedzīvotājiem un uzņēmumiem beidzot parādījušies brīvie līdzekļi, kurus tie bez īpašas aiztures iegulda tiešos pirkumos vai arī kredītos, veicinot strauju patēriņa pieaugumu. Tas arī ļauj ražotājiem un importētājiem celt cenas.
	Inflācijas līmenis 3-4% robežās, pēc R. Karnītes domām, makroekonomisko stabilitāti tomēr tiešā veidā neapdraud, ja vien tālākā nākotnē nav gaidāms pēkšņs IKP pieauguma kritums. Tiesa gan, LB tomēr būtu jāpārdomā, vai neizmantot savā rīcībā esošos līdzekļus, lai bremzētu pārlieku straujo kreditēšanas pieaugumu, kas tomēr ir riska faktors tālākai ekonomikas izaugsmei.
Mazumtirdzniecības apgrozījums 
pērn pieaudzis par 13%
BNS  02/10/04     Pagājušajā gadā mazumtirdzniecības apgrozījums Latvijā bija 2,758 miljardi latu, kas ir par 13% vairāk nekā 2002.gadā, pastāstīja Centrālajā statistikas pārvaldē (CSP). 
	Lielākais apgrozījums 2003.gadā bija nespecializētajos veikalos, kuros pārsvarā tirgo pārtiku, - 829,084 miljoni latu, kas ir par 19% vairāk nekā 2002.gadā. Pēc CSP informācijas, piecu lielāko lielveikalu tīklu kopējais apgrozījums 2003.gadā ir palielinājies par 49%. 
	Automobiļu, motociklu un to detaļu pārdošana (ieskaitot vairumtirdzniecību) pērn Latvijā bija 383,649 miljonu latu apjomā, pieaugot par 7% salīdzinājumā ar 2002.gadu. Savukārt automobiļu degvielas mazumtirdzniecība 2003.gadā bija 285,974 miljoni latu, kas ir par 6% vairāk nekā gadu iepriekš. 
	Procentuāli straujākais pieaugums pērn, salīdzinot ar 2002.gadu, bija uzņēmumos, kas tirgo tekstilizstrādājumus, apģērbu, apavus un ādas izstrādājumus - par 36%, sasniedzot 79,087 miljonus latu, kā arī dažādu mājsaimniecības preču tirgotājiem - par 32%, sasniedzot 277,464 miljonus latu. 
	Savukārt apgrozījums samazinājies mazumtirdzniecībā ārpus veikaliem - par 20% - līdz 99,683 miljoniem latu un lietotu preču mazumtirdzniecībā veikalos - par 5% - līdz 10,481 miljonam latu. 
	Rēķinot uz vienu iedzīvotāju, mazumtirdzniecības apgrozījums Latvijā 2003.gadā bija 1185 lati. 
	Pērn decembrī mazumtirdzniecības apgrozījums Latvijā bija 283,685 miljoni lati, kas ir par 22% vairāk nekā novembrī. "Iepirkuma vilnis decembrī kļūst arvien augstāks, jo 2002.gada decembrī pirkām par 18% vairāk nekā novembrī, bet 2001.gadā attiecīgi par 16% vairāk," norādīja pārvaldē. 
	Tā kā decembra iepirkšanās pieaugums ir sezonāla rakstura parādība, statistikas pārvalde mazumtirdzniecības apgrozījuma pieauguma tempus ir aprēķinājusi arī pēc sezonālās izlīdzināšanas metodes, kas ļauj novērtēt, kāds šis pieaugums būtu, ja decembrī iepirkšanās noritētu kā parastā mēnesī. Lietojot šo metodi, decembra mazumtirdzniecības apgrozījums ir par 4% augstāks nekā novembrī. 
	Salīdzinājumā ar 2002.gada decembri pērn decembrī mazumtirdzniecības apgrozījums ir pieaudzis par 14%. 
	Arī sabiedriskās ēdināšanas apgrozījums pagājušajā gadā Latvijā ir strauji audzis un sasniedzis 147 miljonus latu, kas salīdzināmās cenās ir par 16% vairāk nekā 2002.gadā. 
	Pēc CSP paskaidrotā, sabiedriskās ēdināšanas apgrozījuma pieaugumu iespaidoja tādi vasarā notikušie pasākumi kā dziesmu svētki un Eirovīzija, kā arī Ziemassvētku un Jaungada periods, kuru laikā īpaši palielinājās sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu apgrozījums. 
Saeima pieņem grozījumus Izglītības likumā
LETA  02/05/04     Neraugoties uz izglītības reformas pretinieku plašajiem protestiem, Saeima ceturtdien ar 67 balsīm "par" un 25 balsīm "pret" pieņēma grozījumus Izglītības likumā. 
	Izmaiņas Izglītības likumā paredz, ka no šā gada 1.septembra mazākumtautību skolās no 10.klases valsts valodā būs jāpasniedz ne mazāk kā 60% mācību priekšmetu un minoritāšu valodā mācāmos priekšmetus varēs izvēlēties pašas skolas, saskaņojot ar Izglītības un zinātnes ministriju. 
	Saeima noraidīja "kreisās opozīcijas" priekšlikumu, kas paredzēja tiesības atsevišķās vietās ļaut pašvaldībām iesaistīties mācību valodas proporciju noteikšanā. 
	Ar opozīcijas balsīm deputāti šodien noraidīja atbildīgās Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas atbalstīto normu, kas paredzēja, ka turpmāk Ministru kabinets noteiks pedagogu darba algu atbilstoši viņu amata kategorijai un slodzei. 
	Tādējādi no šā gada septembra stāsies spēkā likuma norma, kas paredz ikvienam pedagogam maksāt vismaz divas minimālās algas. Izglītības ministrs Kārlis Šadurskis (JL) jau ir paudis bažas, ka minētās normas iebalsošana likumā var izraisīt valsts bankrotu, jo šīs prasības izpildei budžetā papildus būs nepieciešami 15 miljoni latu. Saeimas deputātu neoficiālajās sarunās pat tiek pieļauts, ka minētās normas pieņemšanas dēļ premjers Einars Repše (JL) varētu izšķirties par atkāpšanos no amata.  
Mītiņo vairāk nekā 
5000 izglītības reformas pretinieku
NRA  02/06/04    Vakar no rīta vairāki pie Rīgas pils piketējošie jaunieši ar sniega pikām apmētāja Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas rezidenci un policistus. Trīs jauniešus policija administratīvi sodīja.
	Kā novēroja Neatkarīgā, piketētāji mērķtiecīgi meta pa Rīgas pils logiem, tika pat izsaukti policijas papildspēki, kas mēģināja novērst jauniešu iespējamās provokācijas. 
	Jaunieši kliedza saukļus: "Rokas nost no mūsu skolām!" un "Krievu skolām būt!" Aptaujājot piketētājus, Neatkarīgā pārliecinājās, ka mērķis bija pievērst prezidentes uzmanību un, iespējams, runāt par to, lai neizsludinātu Izglītības likuma grozījumus. 
	"Mēs esam daudz un piketēsim tik ilgi kamēr panāksim savu," krievu valodā sacīja Maksims, kurš atteicās atbildēt latviski. Vaicājot par studijām augstskolā, kur jāmācās latviski, viņš atbildēja, ka tas viņu pašreiz neinteresē.
	Šajā akcijā, ko dēvēja par politisko organizāciju apvienības PCTVL tikšanos ar vēlētājiem, piedalījās vairāk nekā 5000 izglītības reformas pretinieku, arī Saeimas deputāti Nikolajs Kabanovs, Jakovs Pliners un Boriss Cilevičs. 
	Kārtības sargi pie pils konstatējuši arī uzzīmētu svastiku un Valsts prezidentei Vairai Vīķei-Freibergai adresētus necenzētus vārdus. 
	Neraugoties uz Izglītības likuma grozījumu pieņemšanu Saeimā, krievu skolu aizstāvības štābs informē, ka turpinās protesta akcijas. Tuvākā ieplānota nākamajā ceturtdienā, 12. februārī, kad Saeimā izskatīs izglītības ministra Kārļa Šadurska (JL) demisijas pieprasījumu.
Pink Floyd sašutuši 
par dziesmas izmantošanu protestam 
Diena  02/07/04    Rokgrupas Pink Floyd pārstāvji ir sašutuši par viņu dziesmas izmantošanu krievu skolu aizstāvju videoklipā, ar kuru izteikts protests izglītības reformai, un gatavojas panākt, lai šā skaņdarba nelikumīgā izmantošana tiktu pārtraukta. 
	Kā aģentūrai BNS stāstījis mūzikas izdevniecības MicRec direktors Guntars Račs, dziesmas autoru Rodžeru Votersu pārstāvošās Pink Floyd Music Publishers Ltd. pārstāvis Skandināvijā Magnuss Plomborgs pavēstījis, ka tas esot ļoti rupjš autora tiesību pārkāpums. "Mēs vēlamies rīkoties nekavējoties, lai pārtrauktu šīs dziesmas nelikumīgu izmantošanu politiskiem mērķiem. Mēs vēlamies darīt zināmu visiem, ka šī ir nelikumīga dziesmas izmantošana un nekad nav tikusi saskaņota ar tās autoru," pavēstījis M.Plomborgs.
	Krievu skolu atbalsta štābs turpina apgalvot, ka autortiesības neesot pārkāptas, kā sacīja štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis (PCTVL), videoklips neesot izplatīts komerciālos nolūkos, bet, ja privātpersonas to nodod viena otrai, notiek informācijas apmaiņa un autortiesības netiek pārkāptas. Vaicāts par klipa autoriem, J. Petropavlovskis apgalvoja, ka tas bijis daudzu autoru darbs un tā veidošanā piedalījušies vairāk nekā desmit skolēnu. Jāatgādina, ka ar Pink Floyd klipu, kurā izmantota dziesmas Another Brick in the Wall melodija un kurā iekļauti pret izglītības ministru Kārli Šadurski (JL) vērsti uzsaukumi, izglītības reformas pretinieki ne pirmo reizi nonāk pretrunās autortiesībām. Pavasarī mītiņā pie Raiņa pieminekļa bez atļaujas tika atskaņota Latvijas roka veterānu Līvi dziesma Dzimtā valoda. Mūziķi vērsušies tiesā, lai no pasākuma organizētājiem piedzītu 10 tūkstošus latu.
Prezidente nolēmusi izsludināt Saeimas 
pieņemtos grozījumus Izglītības likumā 
LETA  02/10/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga nolēmusi izsludināt Saeimas pieņemtos grozījumus Izglītības likumā, kas paredz, ka mazākumtautību skolās, sākot ar 10.klasēm, ne mazāk kā 60% mācību priekšmetu jāpasniedz valsts valodā.
	"Šobrīd neredzu pamatu, lai likumu neizsludinātu," šovakar žurnālistiem atzina prezidente.
	Pēc Vīķes-Freibergas teiktā, ņemot vērā daudzās konsultācijas par šo jautājumu un izglītības reformas pretinieku plašos protestus, viņa vēlas, lai Saeima un Izglītības un zinātnes ministrija nodrošinātu izglītības reformas pilnvērtīgu īstenošanu.
	Kā norādīja prezidente, Izglītības un zinātnes ministrijai būtu jāuzņemas atbildība, lai, jaunās normas izmantojot praksē, neciestu mācību pedagoģiskā kvalitāte.	
ECT: Krievijas militāristam Latvija būs jāatstāj 
Diena  02/06/04    Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) noraidījusi Krievijas armijas bijušās militārpersonas un Krievijas pilsoņa Aleksandra Kolosovska sūdzību pret Latviju par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem, viņam līdz ar Krievijas armiju liekot aizbraukt no valsts. Pagaidām nav zināms tiesas lēmuma pamatojums, jo Latvijas pārstāvei starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās Ingai Reinei ECT telefoniski tikai paziņojusi, ka sūdzība noraidīta. Tomēr skaidrs ir viens - ja ECT sūdzību noraidījusi, A.Kolosovskim, kurš vēl joprojām dzīvo Latvijā, valsts būs jāatstāj. 
	Šī ir pirmā Krievijas militārista sūdzība, ar ko ECT iepazinusies un noraidījusi, tādējādi, domājams, atzīstot, ka Krievijas militārpersonām un viņu ģimenēm, kam valsts bija jāatstāj pēc Krievijas-Latvijas starpvalstu līguma, nav tiesību uzturēties Latvijā. 
	Šī lieta varētu kalpot par precedentu citām iespējamām no Latvijas izbraukušo militārpersonu sūdzībām. Interesanti arī, ka noraidīta lieta, kurā kā trešā puse bija iesaistījusies Krievija. 
	Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakse rāda, ka otra valsts par iesaistīšanos izšķiras tikai nopietnās lietās, ko ECT pieņem izskatīšanai. A.Kolosovska gadījumā, kad lieta noraidīta, Krievijas iesaistīšanās, visticamāk, skaidrojama ar propagandisku vēlmi kārtējo reizi starptautiski skaļi paziņot par cilvēktiesību pārkāpumiem Latvijā. 
	Ārlietu ministrijas valsts sekretārs Māris Riekstiņš, gan atturoties komentēt konkrēto lietu, atzīst - Krievija cenšas aktualizēt mazākumtautību cilvēktiesību jautājumus Latvijā un Igaunijā, bet "tai pat laikā mēs labi zinām, ka starptautiskās organizācijas situāciju Latvijā un Igaunijā ir atzinušas par atbilstošu starptautiskiem standartiem". 
	A.Kolosovskis uzskata, ka Latvija pārkāpusi viņa tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi un stāšanos laulībā. 
	Viņš dzimis 1971.gadā Vācijā, kur viņa tēvs dienējis Padomju armijā, taču septiņu gadu vecumā kopā ar vecākiem iebraucis Latvijā. 1993.gada 20.maijā A.Kolosovskis ieguvis Krievijas pilsonību un 8.jūnijā iestājies Krievijas bruņotajos spēkos, kas tobrīd atradās Latvijā. 
	No armijas atvaļināts 1994.gada 14.jūlijā, taču Latvija viņam atteikusi izsniegt pastāvīgās uzturēšanās atļauju, jo A.Kolosovska vārds bija iekļauts militārpersonu sarakstā, kam saskaņā ar starpvalstu līgumu Latvija jāatstāj. Viņa vecāki drīkst uzturēties Latvijā, jo tēvs no Padomju armijas atvaļinājies 1984.gadā. Latvija nav reģistrējusi A.Kolosovska laulību un ziņas par viņu kā bērna tēvu, tomēr nevienu šo lēmumu viņš nav pārsūdzējis nacionālajā tiesā. I.Reine skaidro, ka valsts laulību reģistrācijā var noteikt ierobežojumus. Latvija reģistrē laulību, ja vismaz vienai personai ir pastāvīga uzturēšanās atļauja, bet otra persona valstī dzīvo legāli. 
	Pats A.Kolosovskis, ko Diena sazvanīja Dobelē, sacīja, ka par ECT lēmumu neko nezinot, taču tas ir apšaubāmi, jo ECT konkrētajā gadījumā bija atkāpusies no ierastās prakses par lēmumu paziņot rakstiski tieši tāpēc, ka sūdzības iesniedzējs lūdzis ECT informēt par tās lēmumu, tikko tas pieņemts. A.Kolosovskis neuzskata, ka Latvijā atrodas nelegāli, un saka - lēmumu, ko darīt tālāk, pieņemšot, kad no ECT saņemšot oficiālu dokumentu.

Prezidente vēlas sekmēt 
latviešu atgriešanos Latvijā
Latvijas avīze  02/06/04    Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga uzskata par nepieciešamu apzināt tos ārzemju tautiešus, kas vēlētos atgriezties dzimtenē, un Sibīrijas latviešiem palīdzēt iekārtoties uz dzīvi Latvijā. 
	Intervijā laikrakstam "Latvijas Vēstnesis" prezidente norāda, ka kādai ministrijai vajadzētu uzdot apkopot informāciju par ārzemēs dzīvojošiem latviešiem un viņu vēlmi atgriezties Latvijā. "Te ministrijas līmenī jāizstrādā konkrēts plāns," sacīja V īķe - Freiberga. "Tiem, kas vēlas atgriezties Latvijā pirmkārt vajadzētu palīdzēt segt ceļa izdevumus. Vajadzētu palīdzēt iegādāties Latvijā dzīvokli. Protams, pašvaldības saka: mums viss ir privatizēts, mums nav ko šiem cilvēkiem iedot! Bet mums ir vajadzīgi dzīvokļi gan maznodrošinātajiem, gan arī tiem latviešiem, kuri atgriežas no Sibīrijas. Vieni paši viņi šo problēmu atrisināt nevar, jo cenas dzīvokļiem nemitīgi kāpj," sacīja prezidente.
	Viņa atzina, ka šīs problēmas risināšanai varēstu piesaistīt arī ārvalstu palīdzību. "Es tikko Stokholmā runāju ar vienu amerikāņu kongresmeni. Viņš būtu gatavs šo jautājumu ierosināt ASV Kongresā. Bet mums pašiem jānāk ar valdības iniciatīvu," sacīja prezidente. Runājot par Rietumu tautiešiem, Vīķe - Freiberga norādīja, ka vēlētos, lai Latvijā atgrieztos pensijas vecuma cilvēki. "Īstenībā man, protams, gribētos, lai pensionāri Rietumu trimdā pārdotu savu māju, ņemtu visus savus iekrājumus, atgrieztos Latvijā un nopirktu šeit dzīvokli. Protams, šādu cilvēku nav miljoniem. Bet Latvija ir maza zeme un ikviena cilvēka atgriešanās ir nozīmīga," sacīja prezidente. 
Pagasti reformā nepadodas valdībai 
Diena  02/07/04    Mēs neesam pret administratīvi teritoriālo reformu, tikai mums ir cits viedoklis par to - plakātu ar tādu saukli piektdien būtu pelnījis Jaunpiebalgas pagasta kultūras nams, kur uz kārtējo sapulci bija pulcējušies Latvijas pagastu vadītāji. Viņi paši skumji smēja - šī varētu būt pēdējā tikšanās reize, jo, ja piepildās valdības vēlme līdz 2005.gada pašvaldību vēlēšanām izveidot novadus, vairums no pašreizējiem mazo vietvaru vadītājiem zaudēs savu tagadējo darbu. 
	Paši pagastu vadītāji teic - ar savu pieredzi viņi atradīšot citu darbu, taču satraucot, kas notiks ar pagastiem. Vai tie, kas, veidojot novadus, paliks nomalē, naudas trūkuma dēļ pamazām nekļūs vājāki, un kā nākamgad norisināsies pašvaldību vēlēšanas? 
	Daudzi no Dienas uzrunātajiem arī atzina - viņus satraukusi valdības krišana, kas līdzi nes neziņu - nāks jauna valdība, jauns ministrs, iespējams, ar svaigu skatienu uz reformu un atkal jaunām pārmaiņām. Tādēļ pagastu vadītāji sapulcē vienbalsīgi pieņēma rezolūciju, kurā uzsvērta pašvaldību vēlme patstāvīgi lemt par apvienošanos un prasīts likumdošanā nostiprināt finansiālās garantijas un pamatprincipus. 
	Pašvaldības arī izteica vēlmi, lai jaunā valdība rezolūcijas pamatprincipus iekļautu savā deklarācijā. Uz sapulci atbraukušais nu jau bijušais pašvaldību lietu ministrs Ivars Gaters (JL), kaut arī pašvaldības dēvēja par "mīļām un mazām", tomēr tās asi kritizēja par konstruktīvu priekšlikumu trūkumu, sapulci pielīdzinot literārajai pēcpusdienai. Gan viņa mazliet novēlotā parādīšanās, gan asā uzruna sapulces dalībniekus rosināja uz ironiskām piezīmēm, un zālē bija jaušama pretestība kritušās valdības pārstāvim un viņa idejām.
	"Jāpasaka, kāds ir reformas mērķis. Ja tāds, lai vieglāk administrēt no Rīgas, tad vajadzīgas liela izmēra teritorijas. Bet, ja tiešām grib, lai dzīvotu labāk, tad jāveido labvēlīga vide, kur cilvēkiem dzīvot un strādāt," sacīja Trikātas pagasta priekšsēdētāja Cilda Purgaile. Viņu interesē, kā valdība finansiāli atbalstīs pagastus, kas vairs nebūs centri, jo "ir nepieciešama kompensācija, lai uzlabotu infrastruktūru". 
	Pagastu vadītājus sarūgtināja finanšu ministra Valda Dombrovska (JL) atsūtītā uzruna, kurā viņš nesolīja finansiālas garantijas, bet norādīja, ka par reformu atbildīga Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija. Izskanēja piezīmes, ka tie, kas jau apvienojušies novados, to darījuši tikai aiz bailēm, ka valdība izdomāšot vēl lielāku kļūdu par 102 novadu ieceri.
	Patlaban valdībai notiek sarunas ar pašvaldībām par novadu veidošanu, tomēr piektdien ministrs I. Gaters neko konkrētu pagastvecākajiem nespēja solīt, tikai klāstīja, ka novadu veidošana dos "milzīgas iespējas pašvaldību attīstībai", un pārmeta vietvarām, ka tās nepiepūlas izteikt savus priekšlikumus un gaida, lai viņu vietā to izdara valdība, ko "varēs lamāt". 
	Pagastus tirda arī neizpratne par diviem pašvaldību likumprojektu variantiem - ministrijas no jauna rakstīto un Latvijas Pašvaldību savienības (LPS) uz pašreizējā likuma balstīto. Saeimas Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšsēdis Staņislavs Šķesters (ZZS) solīja par pamatu ņemt pašreizējo likumu, kas nodrošinot pašvaldību suverenitāti un valsts pārvaldes iestāžu neiejaukšanos vietvaru darbā. 
	Tomēr Vārmes pagastvecākais Andulis Keišs Dienai atzina, ka pašiem pagastu priekšsēžiem nav lielas skaidrības gan par reformu, gan likumprojektiem. Galvenais, lai būtu skaidrs, kā labāk palīdzēt zemniekiem un uzņēmējiem attīstīt ražošanu, jo tikai tad būtu finansiāla neatkarība, pretējā gadījumā - "ja kāds dod, tad arī prasīs atpakaļ", - tā A.Keišs. 
	Pūres pagasta priekšsēdētājs Aivars Volfs atzīst - kaut arī ir daudz neskaidrību, "esmu optimists", jo citas izejas kā novadu veidošana pašvaldību attīstībai nav. Viņaprāt, Pūri reforma īpaši ietekmēt nevarētu, toties līdzekļu koncentrācija novados dotu lielākas iespējas kaut vai piesaistīt labus speciālistus.
Makeins aizstāv Latviju
Latvijas avīze 02/10/04     Žurnālists Pauls Raudseps, atrodoties Minhenē, laikrakstam "Diena" vēsta, ka ASV senators Džons Makeins sestdienas pēcpusdienā Minhenes drošības politikas konferencē asi uzbrucis Krievijai par vēlmi uzkundzēties kaimiņvalstīm, to skaitā arī minot "Maskavas ciniskos centienus manipulēt ar Latvijas krievu minoritāti un žņaugus, ar kuriem tā kavē enerģētikas resursu ievešanu Latvijā, tādējādi izdarot spiedienu uz demokrātisko valdību Rīgā". Pēc runas atbildot uz jautājumiem, Dž. Makeins, kas iepriekšējā dienā apmeklējis Rīgu, esot uzteicis Latvijas sekmes, pārvarot padomju mantojumu, tādējādi padarot sevi par piemēru tādām valstīm kā Baltkrievija.
	"Viņa runa, kuras sākums bija veltīts nepieciešamībai pārveidot Tuvos Austrumus, beigās pārvērtās par skarbu Krievijas pēdējo gadu attīstības nosodījumu: "Pēdējā laikā prezidenta Putina valdīšanu raksturo Krievijas neatkarīgo mediju izjaukšana, nikni spaidi pret politisko opozīciju, asiņaina karadarbība pret Čečenijas civiliedzīvotājiem un jauna uzstājība, kas apšauba Krievijas suverēno kaimiņu demokrātisko un teritoriālo integritāti." Sekoja detalizēts uzskaitījums par Krievijas demaršiem Gruzijā, Moldovā, Ukrainā un Latvijā un par tās atbalstu Lukašenko režīmam Baltkrievijā.
	Dž. Makeins uzskata, ka tas viss nevar palikt bez sekām. "Krievijas privileģētā pieeja būtiskām Eiroatlantiskām institūcijām balstījās uz pieņēmumu, ka prezidents Putins atbalsta brīvo tirgu, tiesiskumu, plurālistisku demokrātiju (..) Tagad šķiet, ka šis pieņēmums nav bijis pareizs. Ir laiks sūtīt spēcīgu signālu, ka nedemokrātiska rīcība un draudi tās kaimiņu suverenitātei un brīvībai Krievijai nenāks par labu un nepalīdzēs tai uzcelt uz traģiskās pagātnes drupām jaunu sabiedrību un vietu pasaulē kā noturīgu un apbrīnotu lielvaru, bet gan to izslēgs no Rietumu demokrātiju saimes," raksta P. Raudseps.
	Vaicāts, vai viņa izteicieni norādot uz ASV politikas maiņu pret Krieviju, Dž. Makeins atbildējis, ka viņa teiktais atspoguļo bažas, kas pastāv "augstākajos valdības līmeņos ASV" un citur pasaulē par Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu.
Latvija atpaliek interneta lietotāju skaita ziņā
NRA  02/05/04    Kā liecina firmas TNS Emor pētījums, Baltijas valstīs kopumā internetu lieto 28% iedzīvotāju. Šāds rezultāts gan ir sasniegts tikai, pateicoties Igaunijas izrāvienam, jo tur pagājušajā gadā internetu izmantojuši gandrīz puse iedzīvotāju - 47%. Latvijas rezultāti pagājušajā gadā bijuši sliktākie Baltijas valstīs, un, salīdzinot ar 2002. gadu, Latvijai izdevies panākt pieaugumu tikai par 2%. Lietuvai savukārt 2002. gadā bija zemākais rādītājs, taču pērn tās internetizācija spējusi izaugt par pieciem procentiem un sasniegusi 25%. 
	TNS Emor projekta menedžere Kristīna Randvere skaidro, ka Igaunijā interneta izplatība bijusi lielāka tāpēc, ka tur vairāk cilvēkiem dators ir arī mājās. Vairāk nekā pusei interneta lietotāju Igaunijā bijis interneta pieslēgums arī mājās. Savukārt Latvijā un Lietuvā ekonomiskās situācijas dēļ tikai dažām ģimenēm ir mājās dators un interneta pieslēgums, - uzskata K. Randvere. Pētījums veikts par Baltijas valstu iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem.
Noķer milzu vēdzeli
LETA  02/07/04    Ventspils iedzīvotājs Raitis Barbāns ceturtdien Ventā noķēris milzu vēdzeli, kas bijusi gandrīz Latvijas rekorda cienīga. Ventspilnieks lielo lomu noķēris pie Burtnieku mājām, kur, makšķerējot ar ziemas makšķerīti un mormišku, viņam pieķērās 82,5 centimetrus gara un 3,920 kilogramus smagā zivs. Vēdzeli izdevies pievārēt un dabūt uz ledus, tikai pateicoties palielajam āliņģim. Kā jau ziņots, 2002. gada vēlā rudenī Latvijas lielāko vēdzeli noķēra daudzkārtējais Latvijas rekordists šķēpa mešanā ventspilnieks Ēriks Rags. Šī zivs arī noķerta Ventā un bijusi tikpat gara, taču par 160 gramiem smagāka un svēra 4,080 kilogramu. Kā vēsta "www.copeslapa.lv", vēdzeles sastopamas daudzās upēs, jūrā upju grīvu tuvumā. Vēdzeles iecienījušas dziļas, ar slēptuvēm - akmeņiem un siekstām - bagātas vietas.